Question: Ar galiu dažyti ar šukuoti plaukus perėjimo proceso metu?

Answer: Prieš dažant ar formuojant karščiu, geriausia palaukti, kol natūralūs plaukai užaugs. Jei nusprendėte tai daryti, naudokite švelnias priemones ir pasitarkite su stilistu, kad kuo mažiau pakenktumėte plaukams ir teiktumėte pirmenybę pereinamojo laikotarpio plaukų sveikatai. Nepamirškite būti kantrūs ir švelnūs savo plaukams perėjimo proceso metu. Apskritai kreipkitės į specialistus arba natūralių plaukų bendruomenes, kad sužinotumėte, kas geriausiai tinka jūsų plaukų tipui ir tekstūrai. Atminkite, kad kiekvieno natūralių plaukų kelionė yra unikali.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Kuo išsiskyria šampūnai be sulfatų ir parabenų nuo įprastų šampūnų?

Answer: Šampūnai be sulfatų ir parabenų skiriasi nuo įprastų šampūnų tuo, kad juose nėra šių dviejų cheminių medžiagų, kurios paprastai naudojamos asmens higienos produktuose. Sulfatai yra plovikliai, kurie sukuria putas ir gali iš plaukų pašalinti natūralius riebalus, o parabenai yra konservantai, susiję su sveikatos problemomis. Šampūnuose be šių cheminių medžiagų naudojami alternatyvūs ingredientai, pavyzdžiui, natūralūs aliejai ir augaliniai ekstraktai, kurie valo ir maitina plaukus. Šie šampūnai gali būti naudingi jautrią odą turintiems asmenims arba tiems, kurie nerimauja dėl galimo pavojaus sveikatai, susijusio su sulfatais ir parabenais. Tačiau svarbu atkreipti dėmesį, kad ne visi šampūnai be sulfatų ir parabenų yra vienodi ir kai kuriuose jų vis dar gali būti kitų galimai kenksmingų sudedamųjų dalių.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar visi šampūnai be sulfatų ir parabenų yra ekologiški?

Answer: Ne, ne visi šampūnai be sulfatų ir parabenų yra ekologiški. Tačiau daugelyje šių produktų naudojami natūralūs augaliniai ingredientai.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar šampūno be sulfatų ir parabenų naudojimas turės įtakos mano plaukų spalvai?

Answer: Naudojant šampūną be sulfatų ir parabenų plaukų spalva neturėtų keistis. Tiesą sakant, šie šampūnai gali padėti išsaugoti spalvą, nes apsaugo nuo išblukimo ir pažeidimų, kuriuos sukelia šiurkščios cheminės medžiagos.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar šampūnai be sulfatų ir parabenų vis dar gali veiksmingai putoti?

Answer: Taip, šampūnai be sulfatų ir parabenų gali veiksmingai putoti. Nors jie nesukuria tiek daug putų kaip tradiciniai šampūnai, jie vis tiek gali užtikrinti kruopštų valymą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Ar šampūnai be sulfatų ir parabenų tinka visų tipų plaukams?

Answer: Taip, šampūnai be sulfatų ir parabenų tinka visų tipų plaukams. Nesvarbu, ar jūsų plaukai garbanoti, tiesūs, stori, ar ploni, yra daugybė pasirinkimų, galinčių patenkinti jūsų konkrečius poreikius.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Per kiek laiko plaukai prisitaiko prie šampūnų be sulfatų ir parabenų?

Answer: Gali prireikti kelių savaičių, kol jūsų plaukai prisitaikys prie šampūno be sulfatų ir parabenų. Per tą laiką jūsų plaukai gali būti riebūs arba riebaluoti, nes prisitaikys prie naujo produkto. Tačiau po šio pradinio prisitaikymo laikotarpio turėtumėte pastebėti sveikesnius ir labiau pamaitintus plaukus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie galimi šampūnų be sulfatų ir parabenų naudojimo trūkumai?

Answer: Vienas iš galimų šampūnų be sulfatų ir parabenų trūkumų yra tas, kad jie gali nesukurti tiek putų, kiek tradiciniai šampūnai. Be to, kai kurie žmonės gali pastebėti, kad šie produktai ne taip giliai išvalo, kaip jie yra įpratę. Tačiau šie trūkumai yra nedideli, palyginti su galimais sveikatai ir aplinkai naudingais šampūnų be sulfatų ir parabenų naudojimo privalumais.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar vis dar galiu naudoti plaukų formavimo priemones, naudodamas šampūną be sulfatų ir parabenų?

Answer: Taip, su šampūnu be sulfatų ir parabenų vis tiek galite naudoti plaukų formavimo priemones. Tiesą sakant, tokie šampūnai gali būti naudingesni plaukams, nes jie padeda išvengti šiurkščių formavimo priemonių daromos žalos ir išsausėjimo.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Kokie šampūnai be sulfatų yra geriausias pasirinkimas?

Answer: Gamtos lašo Natūralus keratino atkuriamasis šampūnas pažeistiems plaukams – sudėtyje esanti didelė koncentracija plauką stiprinančių komponentų padeda sustiprinti pavargusius, chemiškai pažeistus plaukus. Gamtos lašo Natūralus drėkinamasis šampūnas sausiems plaukams – natūralios sudėties kreminis šampūnas sausiems plaukams, ne tik švelniai plaunantis nešvarumus, bet ir intensyviai šalindamas plauko dehidratacijos požymius. Gamtos lašo Ekologiškas šampūnas „Nuo pleiskanų ir plaukų slinkimo“ – intensyvius galvos odą nuo pleiskanų valantis natūralus šampūnas, padedantis stiprinti plaukų šaknis ir mažinti jų slinkimą! Gamtos lašo Natūralus detoksikuojantis šampūnas normaliai ir riebiai galvos odai – intensyviai galvos odą valantis natūralus šampūnas normaliai ir riebiai galvos odai, kuris palaikys ilgalaikę gaivą!

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kodėl mano plaukai labiau slenka po to, kai naudoju kaukę ant šaknų?

Answer: Plaukai gali slinkti dėl daugelio priežasčių, įskaitant per didelį plaukų drėkinimą ir per didelį produkto kiekį ant plaukų šaknų. Priežastis gali slypėti ir negyvos odos sluoksnyje, susikaupusiame ant galvos odos paviršiaus. Naudojant kaukę ant plaukų šaknų svarbu užtepti reikiamą kiekį ir rinktis lengvas priemones, kurios neapsunkina plaukų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar naudojant aliejinę plaukų kaukę ant šaknų gali slinkti plaukai?

Answer: Taip, naudojant plaukų kaukę ant plaukų šaknų, plaukai gali slinkti, jei naudosite per daug priemonės arba kaukę su blogaisiais ingredientais. Kad to išvengtumėte, naudokite nedidelį kiekį kaukės ir tolygiai tepkite ją ant plaukų vidurio ilgio ir galiukų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokių ingredientų turėčiau ieškoti plaukų kaukėje, kad plaukai neslinktų?

Answer: Ieškokite lengvų plaukų kaukių, kurių sudėtyje yra maitinamųjų ingredientų, tokių kaip argano aliejus, simondsijų aliejus arba medus. Šie ingredientai gali padėti pamaitinti ir sudrėkinti plaukus, bet jų neapsunkinti ir nesutepti.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar plaukų kaukę turėčiau tepti ant drėgnų, ar ant sausų plaukų?

Answer: Kad pasiektumėte geriausių rezultatų, plaukų kaukę tepkite ant drėgnų plaukų. Drėgni plaukai geriau priima plaukų kaukės sudedamąsias dalis ir gali padėti tolygiai paskirstyti kaukę po plaukus. Taip pat išvengsite per didelio plaukų kaukės kiekio, kuris gali sukelti plaukų slinkimą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ką daryti, jei panaudojus kaukę ant šaknų plaukai slysta?

Answer: Jei plaukai slenka, pabandykite sumažinti naudojamos kaukės kiekį ir nenaudoti jos per arti galvos odos. Taip pat galite pabandyti naudoti valomąjį šampūną, kad pašalintumėte nuo plaukų susikaupusį produkto perteklių. Jei problema išlieka, pasikonsultuokite su kirpėju arba dermatologu, kuris patars, kaip elgtis toliau.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar yra kokių nors natūralių priemonių plaukų augimui skatinti?

Answer: Taip, natūralių priemonių įtraukimas į plaukų priežiūros rutiną gali efektyviai skatinti plaukų augimą. Išbandykite žolelių užpilus arba arbatas kaip paskutinį skalavimą po plovimo šampūnu. Žinomos žolelės, tokios kaip rozmarinas, dilgėlė ir levandos, stimuliuoja galvos odą ir stiprina plaukų augimą. Taip pat galite įtrinti galvos odą ir plaukus natūraliais aliejais, tokiais kaip kokosų aliejus, ricinos aliejus arba migdolų aliejus, ir palikti juos per naktį kaip maitinamąją procedūrą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip stresas veikia plaukų slinkimą ir ar yra natūralių būdų, kaip jį valdyti?

Answer: Stresas yra dažnas plaukų slinkimo veiksnys, nes jis gali sutrikdyti plaukų augimo ciklą ir sukelti plaukų folikulų perėjimą į telogeno fazę per anksti. Streso valdymas natūraliomis priemonėmis, tokiomis kaip meditacija ar giluminio kvėpavimo pratimai, gali padėti sumažinti su stresu susijusį plaukų slinkimą. Adaptogeninių žolelių, tokių kaip ašvaganda ir rodiolė, įtraukimas į savo rutiną taip pat gali padėti jūsų kūnui susidoroti su stresu ir skatinti bendrą pusiausvyrą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar yra specifinių plaukų priežiūros procedūrų, skirtų skirtingiems plaukų tipams?

Answer: Žinoma! Skirtingiems plaukų tipams reikalingas individualus požiūris, atitinkantis jų unikalius poreikius. Ploniems plaukams rinkitės lengvus produktus, kurie neapsunkins plaukų, ir naudokite šampūnus bei kondicionierius, suteikiančius apimtį, kad plaukai būtų purūs ir elastingi. Storiems plaukams svarbiausia yra drėkinimas. Rinkitės drėkinamuosius šampūnus ir giliai kondicionuojančias procedūras, kad sutramdytumėte garbanas ir pagerintumėte valdomumą. Jei jūsų plaukai sausi, venkite agresyvių sulfatų ir įtraukite drėkinamąsias plaukų kaukes į savo rutiną. Riebiems plaukams tinka valomieji šampūnai, kurie pašalina riebalų perteklių, o lengvas nenuplaunamas kondicionierius gali padėti subalansuoti drėgmę.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokios yra kai kurios natūralios alternatyvos įprastoms plaukų procedūroms, tokioms kaip keratinas ar plaukų botoksas?

Answer: Natūralios alternatyvos keratinui yra plaukų kaukės, kuriose gausu baltymų, pagamintos iš tokių ingredientų kaip kiaušiniai, graikiškas jogurtas ir medus. Šios kaukės padeda stiprinti ir išlyginti plauko kutikulę, suteikdamos panašią naudą kaip ir keratino procedūra, nenaudojant agresyvių cheminių medžiagų. Natūrali plaukų botokso alternatyva yra plaukus glotninanti procedūra, naudojant natūralius ingredientus, tokius kaip kokosų pienas, bananas ir avokadas. Šis maistinių medžiagų ir natūralių aliejų derinys padeda giliai maitinti ir minkštinti plaukus, todėl jie tampa glotnesni ir lengviau valdomi.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar galima išgydyti pleiskanas?

Answer: Pleiskanų visiškai išgydyti neįmanoma, tačiau jas galima valdyti ir kontroliuoti taikant tinkamą gydymą ir savigydą. Nuosekliai naudojant gydomuosius šampūnus ir laikantis sveikos plaukų ir galvos odos priežiūros tvarkos, pleiskanų simptomus galima sumažinti iki minimumo.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Ar pleiskanos yra užkrečiamos?

Answer: Ne, pleiskanos nėra užkrečiamos. Tai dažna galvos odos būklė, kurią sukelia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, riebi arba sausa galvos oda, grybelinės infekcijos arba odos ligos, tokios kaip egzema ir psoriazė.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar pleiskanos gali sukelti plaukų slinkimą?

Answer: Pleiskanos tiesiogiai nesukelia plaukų slinkimo, tačiau nuolatinis draskymas dėl niežulio gali pažeisti plaukų folikulus ir sukelti plaukų slinkimą. Todėl, norint užkirsti kelią plaukų slinkimui, svarbu nedelsiant suvaldyti pleiskanų simptomus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip dažnai turėčiau plauti plaukus, jei sergu pleiskanomis?

Answer: Sergantieji pleiskanomis turėtų plaukus plauti bent du kartus per savaitę vaistiniu šampūnu nuo pleiskanų. Tačiau svarbu nepersistengti ir nenaudoti šiurkščių šampūnų, nes tai gali iš galvos odos pašalinti natūralius riebalus ir pabloginti pleiskanų simptomus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar mityba gali turėti įtakos pleiskanoms?

Answer: Nors tiesioginio ryšio tarp mitybos ir pleiskanų nėra, tam tikri maisto produktai, pavyzdžiui, saldus ir riebus maistas, gali sukelti pleiskanų simptomus. Rekomenduojama laikytis sveikos ir subalansuotos mitybos, kurioje gausu vitaminų ir mineralų, kad būtų užtikrinta galvos odos sveikata ir išvengta pleiskanų. Be to, geriant daug vandens, iš organizmo galima išplauti toksinus ir pagerinti bendrą galvos odos būklę.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar retinolis tinka jautriai odai?

Answer: Taip, tačiau reikia būti atsargiems. Rinkitės mažesnę koncentraciją, naudokite retinolį rečiau ir stebėkite odos reakciją. Jei atsiranda stiprus dirginimas, nutraukite naudojimą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Nuo kokio amžiaus galima pradėti naudoti retinolį?

Answer: Rekomenduojama pradėti nuo 25-30 metų, kai oda pradeda senėti. Tačiau jei turite aknę ar pigmentines dėmes, galite pradėti ir anksčiau.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar galima naudoti retinolį nėštumo metu?

Answer: Nėštumo metu reikėtų vengti retinolio, ypač gryno. Jei abejojate, pasitarkite su gydytoju ar vaistininku.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Kaip greitai pastebėsiu retinolio poveikį?

Answer: Tai priklauso nuo jūsų odos tipo ir naudojamo produkto, tačiau pirmi rezultatai paprastai pastebimi po 4-8 savaičių. Pilnas poveikis gali užtrukti 3-6 mėnesius.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip nustatyti savo veido odos tipą?

Answer: Vienas iš būdų nustatyti savo odos tipą yra peržiūrėti odos paviršiaus. Yra įvairių odos tipų, tarp jų: riebus, normalus, sausas ir jautrus. Taip pat gali būti deriniai šių odos tipų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie yra riebios odos priežiūros privalumai ir trūkumai?

Answer: Viena riebios odos priežastis yra padidėjęs odos riebalų gamyba. Vis dėlto, riebios odos savininkai paprastai turi mažiau raukšlių negu kiti odos tipai. Trūkumas yra didesnė tikimybė susidurti su problemomis dėl riebios odos, tokiomis kaip spuogai.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip riebios odos priežiūra skiriasi nuo kitų odos tipų?

Answer: Riebios odos valymui ir drėkinimui reikalingos specialios priežiūros priemonės, kurios gali padėti kontroliuoti odos riebumą. Be to, riebios odos būklė dažnai reikalauja dažnesnio porų valymo ir gilesnės švaros nei sausa oda.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip riebalai veikia mūsų odos būklę?

Answer: Oda išskiria riebalus siekdama išlaikyti savo struktūrą ir drėgmę. Tačiau, jei riebalų yra per daug, tai gali sukelti porų užsikimšimą ir vėliau, spuogų atsiradimą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokią įtaką odos priežiūros įpročiai daro odos tekstūrai?

Answer: Tinkami odos priežiūros įpročiai gali padėti išlaikyti odos struktūrą sveika ir spindėjimą. Tai apima reguliarų odos valymą, švelnų eksfoliaciją, kad pašalintumėte negyvas odos ląsteles, ir tinkamą drėkinimą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie veiksniai gali pakenkti mūsų odos struktūrai?

Answer: Veiksniai gali būti įvairūs: ilgalaikis saulės poveikis, bloga mityba, rūkymas, alkoholis, nepakankamas drėkinimas ir netinkama odos priežiūra.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar yra kokių nors veido odos priežiūros priemonių, kurios yra skirtos tik riebiai odai?

Answer: Taip, rinkoje yra specialiai sukurtų produktų riebiai odai, tokių kaip gilesniai odos valantys prausikliai, serumai, kurie reguliuoja riebalų gamybą, bei drėkikliai, kurie neužkemša porų. Gamtos laše galite rasti tam skirtą specialią detoksikuojančią produktų lniiją.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar yra įmanoma, kad odos tipas kinta laikui bėgant?

Answer: Taip, odos tipas gali kisti laikui bėgant. Tiek jauname amžiuje, tiek suaugus odos riebumas gali keistis dėl hormonų pokyčių, streso, gyvenimo būdo pokyčių ir kitų veiksnių.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip galiu padėti kontroliuoti riebios odos būklę?

Answer: Riebios odos kontrolė prasideda nuo tinkamos odos priežiūros ir mitybos. Gera pradžia būtų naudoti produktus, skirtus riebiai odai, ir įtraukti į savo mitybą daugiau sveikų maisto produktų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kodėl mano veidas atrodo pernelyg blizgus?

Answer: Veidas gali tapti pernelyg blizgus dėl keleto priežasčių, tokių kaip pernelyg aktyvus riebalinių liaukų veikimas, prastos mitybos įpročiai ar netinkama odos priežiūra.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip galiu nustatyti, ar mano oda yra pernelyg blizganti?

Answer: Pernelyg blizganti oda gali pasireikšti pernelyg dideliu odos riebumu, spindesiu, o kartais ir spuogais. Jei pastebite, kad jūsų oda visada atrodo riebi, tai gali reikšti, kad ji yra pernelyg blizganti.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ką galiu padaryti, kad sumažinti savo odos blizgesį?

Answer: Yra keletas būdų mažinti odos blizgesį, įskaitant tinkamą odos valymą, hidratavimą ir mitybą. Taip pat naudojant kosmetiką, skiriamą blizgančios odos kontrolei.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie natūralūs ingredientai gali padėti kontroliuoti odos blizgesį?

Answer: Yra daugybė natūralių ingredientų, kurie gali padėti kontroliuoti odos blizgesį. Tai apima ingredientus, tokius kaip levanda, citrina ir mėlynių ekstraktai.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokį poveikį mano gyvensena gali daryti mano blizgančiai odai?

Answer: Jūsų gyvensena gali turėti didelę įtaką jūsų odos būklei. Nepakankamas miegas, stresas, bloga mityba ir pernelyg daug alkoholio gali padaryti jūsų odą blizgančią.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie yra dažniausi blizgančios odos mitai?

Answer: Vienas iš dažniausių mitų yra tas, kad blizganti oda yra nesveika. Tačiau, tai yra natūrali odos būklė ir gali būti kontroliuojama tinkamai ją priziūrint. Kitas mitas yra tas, kad blizganti oda reiškia, jog jūsų oda yra riebi, tačiau tai ne visada tiesa.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kas yra rozmarino vanduo ir kaip jis naudingas plaukams?

Answer: Rozmarinų vanduo yra natūralus užpilas, gaminamas mirkant rozmarinų lapus vandenyje. Jis naudingas plaukams, nes skatina jų augimą, mažina slinkimą, kovoja su pleiskanomis ir didina blizgesį bei švelnumą. Turtingi eteriniai aliejai skatina kraujotaką ir stiprina plaukų folikulus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar tikrai rozmarinų vanduo gali skatinti plaukų augimą?

Answer: Taip, gali. Rozmarinų vanduo stimuliuoja galvos odos kraujotaką, palengvina maistinių medžiagų patekimą į plaukų folikulus. Tai skatina plaukų augimą, nes sukuria optimalią aplinką sveikų plaukų vystymuisi.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip rozmarinų vanduo padeda kovoti su pleiskanomis?

Answer: Rozmarinų vandens priešuždegiminės ir priešgrybelinės savybės padeda šalinti pagrindines pleiskanų priežastis. Reguliariai naudojant galima nuraminti galvos odą, sumažinti uždegimą ir užkirsti kelią grybelių dauginimuisi, todėl tai natūralus pleiskanų problemos sprendimas.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar rozmarinų hidrolatas mažina plaukų slinkimą?

Answer: Taip, tikrai. Rozmarinų hidrolatas stiprina plaukų folikulus, todėl sumažėja plaukų lūžinėjimo ir slinkimo rizika. Natūralūs jo junginiai stiprina plaukus, skatina bendrą plaukų sveikatą ir mažina plaukų slinkimą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar galima rozmarinų vandenį įtraukti į kasdienę plaukų priežiūrą?

Answer: Taip, galima. Rozmarinų vandenį galima naudoti kaip gaivinantį plaukų skalavimo skystį arba kaip kaukių ir tonikų sudedamąją dalį. Jo universalumas leidžia lengvai įtraukti į kasdienę plaukų priežiūrą ir užtikrinti nuolatinę naudą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Kaip dažnai turėčiau naudoti rozmarinų vandenį plaukams?

Answer: Labai svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą. Paprastai rekomenduojama rozmarinų vandenį naudoti 2-3 kartus per savaitę. Toks dažnumas užtikrina, kad mėgausitės naudingomis savybėmis neapsunkindami plaukų ir galvos odos.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar yra kokių nors šalutinių poveikių ar atsargumo priemonių naudojant rozmarinų vandenį?

Answer: Nors rozmarinų vanduo paprastai yra saugus, kai kurie žmonės gali būti alergiški. Prieš intensyvų naudojimą visada atlikite pleistro testą. Jei atsiranda dirginimas, nutraukite naudojimą. Nėščiosios ir maitinančios moterys prieš vartojimą turėtų pasitarti su sveikatos priežiūros specialistu.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar galima rozmarinų hidrolatą derinti su kitomis plaukų priežiūros priemonėmis?

Answer: Taip, galite. Rozmarinų hidrolatas gerai dera su įvairiomis plaukų priežiūros priemonėmis. Eksperimentuokite su deriniais, kad rastumėte tai, kas jums geriausiai tinka. Jis gali sustiprinti kitų natūralių ingredientų veiksmingumą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Ar rozmarino vanduo tinka visų tipų plaukams?

Answer: Taip, rozmarinų vanduo tinka visų tipų plaukams. Natūralios jo savybės atitinka įvairius plaukų priežiūros poreikius, skatina bendrą plaukų sveikatą, blizgesį ir gyvybingumą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle

Can, could, will, would, may, might, shall, should


Question: Kaip sužinoti, ar plaukų priežiūros priemonėje yra silikonų?

Answer: Skaitydami plaukų priežiūros priemonės ingredientų sąrašą, ieškokite ingredientų, kurie baigiasi „-cone“, „-conol“ arba „-xane“, nes tai paprastai rodo silikonų buvimą. Dažni pavyzdžiai yra dimetikonas, ciklometikonas ir amodimetikonas. Rinkitės produktus, kurie yra aiškiai pažymėti kaip „be silikonų“ arba „natūralūs“, kad visiškai išvengtumėte silikonų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie yra silikonų naudojimo plaukų priežiūros priemonėse privalumai?

Answer: Silikonai suteikia momentinių kosmetinių privalumų, pavyzdžiui, sustiprina blizgesį, glotnumą ir kontroliuoja pūtimąsi. Jie gali palengvinti plaukų valdymą ir formavimą, suteikdami švelnią ir išpuoselėtą išvaizdą. Be to, silikonai veikia kaip apsauginės priemonės nuo karščio, saugodamos plaukus nuo formavimo priemonių žalos.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip pašalinti silikonų sankaupas iš plaukų?

Answer: Jei įtariate silikonų sankaupas, valomasis šampūnas gali padėti pašalinti silikonų perteklių ir atnaujinti plaukus. Ieškokite švelnaus, natūralaus valomojo šampūno, kuris giliai išvalys jūsų galvos odą ir plaukus, nepašalindamas būtinos drėgmės. Taip pat galite išbandyti obuolių sidro acto skalavimą, nes acto rūgštingumas padeda skaidyti silikonus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokios yra geriausios besilikonės plaukų priežiūros priemonės garbanotiems plaukams?

Answer: Garbanotiems plaukams dažnai reikia drėgmės ir pūtimosi kontrolės, o natūralūs ingredientai duoda puikių rezultatų. Ieškokite besilikonės garbanų formavimo kremų, gelių ir putų, praturtintų natūraliais aliejais, tokiais kaip kokosų aliejus ar arganų aliejus, kurie suteikia drėkinimą neapsunkindami garbanų. Taip pat ieškokite tokių ingredientų kaip taukmedžio sviestas ir alavijas, kurie suteikia drėgmės ir padeda pagerinti natūralią garbanų struktūrą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar silikonai kenkia plaukams? Ar yra kokių nors tyrimų, patvirtinančių šį teiginį?

Answer: Silikonų poveikis plaukų sveikatai yra nuolatinių diskusijų objektas. Nors yra nedaug mokslinių tyrimų, skirtų konkrečiai ilgalaikiam silikonų poveikiui, anekdotiniai įrodymai ir plaukų priežiūros ekspertų pastebėjimai rodo, kad ilgalaikis silikonų naudojimas gali sukelti kaupimąsi, apsunkinti plaukus ir apsunkinti drėgmės absorbciją. Mūsų duomenys rodo, kad plaukai puikiai reaguoja į natūralias alternatyvas, o tai rodo, kad silikonai gali būti nebūtini norint pasiekti sveikus ir gražius plaukus.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kas yra sojų vaško žvakės ir kokia jų naudojimo nauda?

Answer: Sojų vaško žvakės gaminamos iš natūralaus sojų pupelių aliejaus, kuris yra biologiškai skaidus ir atsinaujinantis. Palyginti su tradicinėmis parafino vaško žvakėmis, jos dega švariau ir ilgiau, todėl į orą išsiskiria mažiau suodžių ir toksinų. Sojų vaškas taip pat geriau išlaiko kvapus, todėl kvapas yra natūralesnis ir grynesnis.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kas yra natūralūs kvapai ir kodėl jie naudingi žvakėse?

Answer: Natūralūs kvapai - tai iš eterinių aliejų, augalų ekstraktų ir kitų natūralių šaltinių gaunami kvapai. Jie turi keletą privalumų, palyginti su sintetiniais kvapais, įskaitant autentiškesnį aromatą, kenksmingų cheminių medžiagų trūkumą ir galimą gydomąjį poveikį. Natūralūs kvapai taip pat gali pagerinti nuotaiką ir sukurti atpalaiduojančią atmosferą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip išsirinkti tinkamus sojų vaško žvakių kvapus?

Answer: Atsižvelkite į aplinką, kurioje planuojate naudoti žvakę, ir nuotaiką, kurią norite sukurti. Pavyzdžiui, levandos pasižymi raminamosiomis savybėmis ir gali padėti atsipalaiduoti bei sumažinti stresą, o citrusiniai kvapai, pavyzdžiui, citrinų ir apelsinų, yra gaivūs ir energizuojantys. Gėlių kvapai, pavyzdžiui, rožių ir jazminų, gali būti romantiški ir raminantys, o žemės kvapai, pavyzdžiui, sandalmedžio ir kedro, gali sukurti jaukią ir įžeminančią atmosferą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokie patarimai, kaip deginti sojų vaško žvakes, kad jos būtų geriausios?

Answer: Kad sojų vaško žvakė būtų geriausia, prieš kiekvieną naudojimą būtinai nupjaukite dagtį iki 1/4 colio ir deginkite bent dvi valandas, kad žvakė visiškai išsilydytų. Venkite degti ilgiau nei keturias valandas vienu metu ir niekada nepalikite degančios žvakės be priežiūros arba skersvėjyje. Laikykite žvakę vėsioje, sausoje vietoje, atokiau nuo tiesioginių saulės spindulių, kad žvakė neišsilydytų ir nesusidėvėtų.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ar sojų vaško žvakės yra ekologiškos ir tvarios?

Answer: Taip, sojų vaško žvakės yra ekologiškos ir tvarios. Sojų vaškas gaminamas iš sojų pupelių aliejaus, kuris yra atsinaujinantis šaltinis ir yra biologiškai skaidus. Be to, sojų vaškas dega švariau ir ilgiau nei tradicinis parafinas, todėl į orą išmetama mažiau atliekų ir toksinų. Be to, sojų vaško žvakes galima pilti į daugkartinio naudojimo arba perdirbamas talpyklas, taip dar labiau sumažinant atliekų kiekį.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Koks ryšys tarp streso ir odos sveikatos?

Answer: Įrodyta, kad stresas turi neigiamą poveikį bendrai odos savijautai ir gali paūminti įvairias odos ligas, įskaitant psoriazę, egzemą, aknę, plaukų slinkimą, sausumą ir niežulį. Kai patiriamas stresas, organizme gaminasi tokie hormonai kaip kortizolis, kurie gali padidinti riebalų gamybą odoje, todėl oda tampa riebesnė, linkusi į spuogus ir kitas odos problemas. Be to, dėl streso gali sumažėti natūralių baltymų, atsakingų už odos elastingumą, todėl atsiranda raukšlių ir kitų senėjimo požymių.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kaip natūrali odos priežiūra gali padėti sumažinti streso poveikį odai?

Answer: Natūrali odos priežiūra gali padėti sumažinti streso poveikį odai, suteikdama maitinančių ir raminančių ingredientų. Naudojant švelnias, natūralias priemones, kurių sudėtyje yra tokių ingredientų kaip ramunėlės, levandos, alavijas ir vitaminas E, galima nuraminti odą ir sumažinti uždegimą. Be to, stresą mažinančių praktikų, tokių kaip meditacija, gilus kvėpavimas ir joga, įtraukimas į savo kasdienybę gali padėti sušvelninti streso poveikį odai. Svarbu pažymėti, kad nors natūrali odos priežiūra gali padėti, ji nepakeičia kreipimosi į gydytoją dėl streso paūmėjusios odos būklės.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kokios natūralios sudedamosios dalys gali padėti pagerinti odos sveikatą streso metu?

Answer: Natūralūs ingredientai, kurie gali padėti pagerinti odos būklę streso metu, yra ramunėlės, levandos, alavijas ir vitaminas E. Ramunėlės pasižymi priešuždegiminėmis savybėmis ir gali padėti nuraminti ir nuraminti odą. Levandos taip pat turi priešuždegiminių savybių ir gali padėti sumažinti paraudimą ir sudirgimą. Alavijas turi antioksidantų ir gali padėti sudrėkinti ir nuraminti odą. Vitaminas E yra stiprus antioksidantas, kuris gali padėti apsaugoti odą nuo pažeidimų ir pagerinti bendrą jos sveikatą.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: AKTK uždaviniai

Answer:
Konsultuoti AKT aukšto lygio mokslinių tyrimų klausimais.
Padėti GTC plėtoti tarptautinį bendradarbiavimą.
Organizuoti mokslo rezultatų sklaidą visuomenėje.
Rūpintis AKT integravimu į GTC vykdomas mokslininkų veiklas, kad būtų išlaikytas mokslinių tyrimų tęstinumas ir palanki aplinka vykdyti mokslinę, eksperimentinę ir kūrybinę veiklą.
Plėtoti AKT tarpdisciplininį bendradarbiavimą GTC, su Lietuvos ir užsienio studijų įstaigomis, mokslo ir verslo organizacijomis.
Plėtoti AKT įsitraukimą į GTC veiklą, siekti, kad svarstant siūlymus, susijusius su moksline veikla, darbu laboratorijose, intelektinės veiklos rezultatų nuosavybe ir kitais klausimais, būtų atsižvelgta į AKT nuomonę ir interesus.
Skatinti mokslo integracinės ir sąžiningumo kultūros stiprinimą, lygių galimybių ir emocinės gerovės užtikrinimą.


Question: AKTK istorija

Answer:
2021 m. rugpjūčio 27 d. Gamtos tyrimų centre įvyko pirmasis AKTK steigimo iniciatyvinės grupės susitikimas. Iniciatyvinės grupės nariai: dr. Laura Butrimavičienė, dr. Justas Dainys, dr. Gintaras Malmiga, dr. Vaidas Palinauskas (AKTK steigimo iniciatorius), dr. Gintarė Slavinskienė, dr. Sigitas Šulcius, dr. Jurgita Švedienė.
2022 m. balandžio 1 d. Gamtos tyrimų centro Mokslo tarybos posėdyje patvirtinami AKTK nuostatai. Nutarimas Nr. GTC-MT-3/15e.
2022 m. gegužės 5 d. Gamtos tyrimų centre įvyko pirmasis GTC Ankstyvosios karjeros tyrėjų visuotinis susirinkimas, kurio metu, balsuojant už pasiūlytus kandidatus (iš viso buvo 12), buvo išrinkti AKTK nariai: dr. Nathan Jay Baker, dokt. Gabrielė Bumbulytė, dr. Justas Dainys, dr. Vaidas Palinauskas, dr. Gintarė Slavinskienė, dr. Domas Uogintas, dokt. Tautvydas Žalnierius. Šią dieną įvyko pirmasis AKTK narių posėdis, kurio metu pirmininku išrinktas dr. Vaidas Palinauskas.


Question: AKT INTEGRACIJA

Answer:
Ankstyvosios karjeros tyrėjų komitetas padeda AKT integruotis į institucijos vykdomas veiklas ir turėti balsą sprendimuose, formuojančiuose institucijos gyvenimą. AKT  šiuo metu yra įtraukti į:
GTC Mokslo tarybos narių sudėtį
GTC Mokslo doktorantūros komisijų narių sudėtį
GTC Mokslo sklaidos grupės sudėtį


Question: INFORMACINĖ SKLAIDA

Answer:
Ankstyvosios karjeros tyrėjų komitetas nuolat teikia AKT aktualią informaciją.
Pagrindiniai informacinės sklaidos kanalai:
GTC ankstyvosios karjeros tyrėjų privati „Facebook“ grupė: https://www.facebook.com/groups/ankstyvosioskarjerostyrejai/
GTC interneto svetainė.
GTC informaciniai stendai.


Question: AKT POREIKIŲ ATSTOVAVIMAS

Answer:
Ankstyvosios karjeros tyrėjų komitetas atstovauja AKT poreikius:
GTC Mokslo tarybos posėdžiuose
GTC Administracijos posėdžiuose


Question: GEROSIOS PRAKTIKOS PASIDALINIMAS SU AKT BENDRUOMENE

Answer: Neįpareigojantys, laisvos formos diskusijos ir seminarai, skirti ankstyvosios karjeros tyrėjų kompetencijoms stiprinti.


Question: LAISVALAIKIO RENGINIAI AKT BENDRUOMENEI

Answer: Renginiai, skirti ankstyvosios karjeros tyrėjų tarpdisciplininiams-socialiniams ryšiams stiprinti.


Question: Fitopatogeninių mokroorganizmų virulentiškumo faktorių charakterizavimas (galimas vadovas dr. Daiva Burokienė)

Answer:
Augalų ligų sukėlėjai (patogenai) yra vieni svarbiausių mikrobiomo komponentų, darančių didelį poveikį augaluose-šeimininkuose vykstantiems tiek ekologiniams, tiek evoliuciniams procesams. Taip pat, fitopatogeniniai mikroorganizmai (bakterijos, grybai) sukelia žymius ekonominius nuostolius daugelyje pasaulio šalių – augalų ligos lemia vidutiniškai iki 30 % pasaulinio pasėlių derliaus, tad kasmet padaromi milijardiniai nuostoliai. Todėl ypač didelis dėmesys pradėtas skirti patogeninių mikroorganizmų sąveikai su pažeidžiamais augalais. Pastarųjų metų tyrimai pasaulyje, tame tarpe ir Europoje, dabar daugiausia nukreipiami siekiant išsiaiškinti, kokie konkrečiai virulentiškumo faktoriai daro poveikį augalų sveikatai. Geresnis patogeninių mikroorganizmų turimų savybių žinojimas, populiacijos struktūros ir dinamikos supratimas gali paskatinti efektyvesnių kontrolės priemonių ir pažangesnių bei specifinių diagnostikos protokolų kūrimą.
Augalų ligas sukeliantys patogenai pastaraisiais metais Lietuvoje tiriami fragmentiškai, tyrimų atliekama per mažai. Tačiau jie yra svarbūs epidemiologine prasme – tyrimai suteiktų naujos informacijos apie sukėlėjų paplitimą Lietuvoje, o plačiau žvelgiant – ir Europoje. Geresnis patogeninių mikroorganizmų populiacijų struktūros ir dinamikos supratimas galėtų paskatinti efektyvesnių kontrolės priemonių ir pažangesnių bei specifinių diagnostikos protokolų kūrimą. Numatomo darbo tyrimų tikslas – naudojant molekulinės biologijos metodus identifikuoti ir genetiškai apibūdinti ligų sukėlėją(-us) augaluose-šeimininkuose, įvertinti jų virulentiškumo faktorius.
Šis darbas prisidėtų įgyvendinant 2022–2026 m. Gamtos tyrimų centro mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programą „Kenksmingų medžiagų, patogenų ir nepalankių veiksnių sklaida besikeičiančioje aplinkoje rizikos vertinimo ir aplinkos kokybės gerinimo kontekste (TARŠA)“.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Klimato kaitos poveikis augalo funkcionavimui ir šio proceso valdymo priemonių paieška (galimas vadovas dr. Elžbieta Jankovska-Bortkevič)

Answer:
Klimato kaitos sąlygojamų veiksnių poveikis Žemės organizmų funkcionavimui ir ekosistemų būklei yra šiuo metu globaliai aktuali tema. Manoma, kad klimato kaita sukelia dažnesnius ekstremalius reiškinius, įskaitant gausius kritulius, stiprų vėją, karščio bangas ir sausras, galinčius sutrikdyti augalų augimą ir padaryti augalus pažeidžiamesnius. Klimato kaitos tyrimai rodo, kad daugelis augalų ateityje patirs didesnį stresą ir bus mažiau produktyvūs. Prognuozuojama, kad karštais auginimo sezonais žemės ūkio augalų derlius gali sumažėti keliomis dešimtimis procentų. Todėl augalų reakcijos į besikeičiančias sąlygas ištyrimas svarbus ne tik fundamentine, bet ir praktine prasme.
Tyrimais yra parodyta, kad aukštesnė nei įprasta temperatūra lemia fiziologinius ir morfologinius augalo pokyčius. Ji paspartina augalų gyvenimo ciklą, augalai subręsta greičiau, todėl kinta fotosintezės intensyvumas ir mažėja derlius. Klimato kaitos poveikyje keičiantis augalų konkurencinėms sąlygoms iškyla būtinybė stiprinti žemės ūkio augalų gyvybines galias. Trūksta informacijos, kaip stresinės sąlygos paveiks augalų fiziologines reakcijas ir kokios draugiškos aplinkai priemonės gali būti naudingos žalingam poveikiui reproduktyvių organų formavimuisi sumažinti.
Tyrimai bus vykdomi natūraliomis lauko sąlygomis ir modelinėmis sąlygomis laboratorijoje. Žemės ūkio augalų produktyvumą nulemiančių procesų valdymo priemonių paieškai bus naudojami biostimuliatoriai. Modelinių klimato kaitos sąlygų ir biostimuliatorių poveikis ekonomiškai naudingų augalų funkcionavimui ir produktyvumui bus vertinamas taikant fiziologinius-biocheminius ir morfometrinius metodus. Prognozuojamų klimato sąlygų modeliavimas leis tirti galimą poveikį išteklių tvarumui bei atlikti priemonių jo apsaugai paiešką.
Numatomas doktoranto dalyvavimas tarptautiniuose mokslo renginiuose, kursuose, mokymuose. Darbo rezultatai bus viešinami tarptautinėse mokslinėse konferencijose ir publikuojami mokslo žurnaluose referuojamuose Clarivate Analytics Web of Science (CA WoS).

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Gamtinės dumblių biomasės potencialas: bioproduktai ir jų savybės (galimas vadovas dr. Jūratė Karosienė)

Answer:
Dumbliai ir melsvabakterės pasižymi didele bioaktyvių junginių įvairove ir turi platų biotechnologinį pritaikomumą farmacijos, maisto, kosmetikos pramonėje, biokuro gamyboje ir kt. Didėjant poreikiui natūralių, ekologiškų ir saugių biokomponentų resursų, didelis dėmesys skiriamas dumblių ir melsvabakterių metabolitų tyrimams, tikslinius metabolitus sintetinančių rūšių, izoliatų paieškai ir atrankai. Dauguma bioaktyvių junginių yra išskiriami iš dumblių grynų kultūrų arba iš dirbtinėse sistemose auginamų rūšių biomasės. Tačiau specifinių metabolitų biosintezė laboratorinėmis sąlygomis yra sudėtinga, o dideli dumblių biomasės kultivavimo kaštai dirbtinėse sistemose yra viena pagrindinių kliūčių bioproduktų gamybai. Pigesnė ekologiška žaliava galėtų būtų iš vandens telkinių surinkta dumblių perteklinė biomasė, kurią sąlygoja intensyvūs eutrofikacijos procesai, o dumblių santalkos kelia problemas rekreacijai ir kitiems ekonomikos sektoriams.
Doktorantūros studijų tikslas – įvertinti gamtinės dumblių ir melsvabakterių biomasės, kaip atsinaujinančio tvaraus gamtinio resurso, biotechnologinį potencialą. Bus vykdomi gamtinės dumblių ir melsvabakterių biomasės struktūros tyrimai, biomasėje sukauptų maistinių medžiagų ir vertingų biokomponentų (pigmentų, lipidų, fenolinių junginių, cianotoksinų ir kt.) analizė, tiriamas dumblių ir melsvabakterių ekstraktų biologinis aktyvumas.
Gauti rezultatai suteiktų vertingos informacijos apie vandens organizmų metabolinį aktyvumą, biotechnologinį potencialą. Svariai prisidėtų prie tvaraus šalies atsinaujinančių bioresursų panaudojimo ir atvertų naujas galimybes kuriant bei plečiant rinką naujai ekologiškais produktais.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Probiotinių preparatų potencialas neutralizuoti herbicidų sukeliamą stresą augalams, siekiant sumažinti herbicidų naudojimą agrotechnologijose (galimas vadovas dr. Jurga Jankauskienė)

Answer: Siekiant paspartinti augalų augimą ir padidinti jų konkurenciją su piktžolėmis, tiek visame pasaulyje tiek ir Lietuvoje naudojami herbicidai. Piktžolių konkurencija yra vienas iš svarbiausių biotinių streso veiksnių, lemiančių pasėlių produkcijos sumažėjimą. Yra nustatyta, kad herbicidai sukelia abiotinį stresą augalams. Įvairaus stiprumo abiotiniai ir biotiniai veiksniai turi įtakos augalų vystymuisi, augimui ir galiausiai jų produktyvumui. Pasėlių konkurencija su nepageidaujamomis augalų rūšimis lemia mažesnį derlingumą, nepaisant to herbicidai yra laikomi pagrindine efektyvia nepageidaujamų augalų – piktžolių naikinimo priemone šiuolaikinėje augalininkystėje, padedanti apsaugoti pasėlių derlių, ekonominį pelną ir mažinanti augalų tarpusavio konkurenciją. Herbicidų bendras sunaudojimo mastas nemažėja visame pasaulyje, įskaitant ir Lietuvą. Taigi, norint išvengti perteklinio herbicidų naudojimo, itin svarbu išanalizuoti  biologiškai aktyvių, ekologiškų preparatų naudojimo galimybes, siekiant paspartinti augalų augimą, eliminuoti nepageidaujamą herbicidų poveikį augalams, ir galiausiai, sumažinti herbicidų naudojimą žemės ūkyje. Šiam tikslui įgyvendinti gali pasitarnauti augalų probiotiniai preparatai, tačiau jų naudojimo potencialas dar nėra iki galo ištirtas. Būtina išsiaiškinti jų įtraukimo galimybes į augalų auginimo augalų auginimo biotechnologinius paketus, vykdant Europos žalio kurso strategiją, įtraukiant naujas technologijas vystant tvaraus ūkininkavimo politiką. Norint išsiaiškinti probiotinių preparatų potencialą, eliminuojant herbicidų sukeltą žalą augalams, bus atliekama biometrinių ir biocheminių (streso lygio markerių, fermentinės ir nefermentinės apsaugos sistemos ir hormoninės sistemos) parametrų analizė.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Guobų maro epidemiologiniai tyrimai Lietuvoje (galimas vadovas dr. Daiva Burokienė)

Answer:
Pastaraisiais dešimtmečiais vienas iš didžiausią grėsmę miškų ekosistemoms keliančių veiksnių – ypač spartus invazinių organizmų (patogenų, vabzdžių ir kt.) plitimas. Jį skatina klimato kaita ir intensyvi tarptautinė prekyba, tokiu būdu invazinės rūšys patenka į naujas teritorijas ir sukelia didžiulius ekonominius ir ekologinius nuostolius. Pripažįstama, kad vienas tokių invazinių patogenų – tai guobų (Ulmus L.) marą (angl. Dutch Elm Disease, santrump. DED) sukeliantys Ophiostoma (Ascomycota) grybiniai mikroorganizmai. Per pastaruosius 100 metų ši liga sunaikino milijonus guobų medžių visame pasaulyje. Yra skelbiama, kad guobų maro sukėlėjai greitai evoliucionuoja: tyrimais įrodyta, kad tarp O. novo-ulmi porūšių turimų genų vyksta hibridizacija. Todėl tikima, kad patogenai turi didelį potencialą sudaryti vis agresyvesnius hibridus, kurie išstums mažiau agresyvius, kaip kad nutiko su O. ulmi rūšimi – kai kuriose šalyse šis patogenas nebeaptinkamas arba aptinkamas labai retai, pavieniais atvejais.
Pagal naujausius tyrimus atliktus Lietuvoje – kol kas nustatyta tik viena O. novo-ulmi rūšis, t. y. O. novo-ulmi ssp. novo-ulmi porūšis ir dviejų porūšių hibridas O. novo-ulmi ssp. novo-ulmi x ssp. americana. Tačiau vis dar lieka neaišku, kokiu būdu jie yra susiformavę, kaip ir iš kur plinta (O. novo-ulmi ssp. americana taip ir nebuvo aptikta). Taip pat paskelbti tyrimai apie mikobiotos skirtumus lyginant sveikus ir DED pažeistuose medžiuose aptinkamus, tačiau buvo pasiremta tik pasireiškusiais požymiais, kurie buvo priskirti DED, tačiau nevertinta koks porūšis ir (ar) hibridas yra paplitęs ir ar tai irgi galėjo turėti įtakos mikobiotos skirtumams pažeistuose augaluose. Todėl reikalingi detalesni, platesnio masto tyrimai – doktorantūros tyrimų metu tikimasi palyginti šalyje aptinkamų patogenų turimas savybes. Darbų metu būtų kaupiamos žinios apie ligos epidemiologiją, biologines ir ekologines guobų maro sukėlėjo (ar sukėlėjų) savybes. Molekulinių tyrimų pagalba būtų tiriamos patogenų populiacijų savybės, tokiu būdu būtų gauta daugiau informacijos apie populiacijų struktūrą, hibridų formavimosi galimybes ir kitos savybės, taip pat būtų sukaupta daugiau informacijos apie patogeno plitimo biologiją ir galimus plitimo kelius.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Smulkiųjų žinduolių raumenyse ir smegenyse aptinkamų Sarcocystis genties parazitų tyrimai (galimas vadovas dr. Petras Prakas)

Answer:
Sarcocystis genties atstovai – tai gausi, daugiau kaip 200 rūšių turinti, cistas sudarančių kokcidijų sistematinė grupė plačiai paplitusi įvairiose žinduolių, paukščių ir roplių rūšyse. Tarpinių šeimininkų raumenyse ir CNS formuojamos sarkocistos, o galutinių šeimininkų žarnyne – oocistos/sporocistos. Kai kurios Sarcocystis rūšys yra patogeninės žmogui, naminiams bei laukiniams gyvūnams. Patogeniškumas įprastai pasireiškia tarpiniuose šeimininkuose. Daugelyje gyvūnų rūšių nėra žinoma Sarcocystis rūšinė sudėtis, infekcijos paplitimo mastas, galutiniai šeimininkai, poveikis ir specifiškumas tarpiniam šeimininkui.
Dr. Petras Prakas yra pasauliniu mastu žinomas Sarcocystis parazitų tyrimų specialistas, šia tematika paklebęs 45  publikacijas (Clarivative Analytics mokslinės informacijos instituto duomenų bazėje „ISI Web of Science“), kartu su bendraautoriais aprašęs 15 naujas mokslui Sarcocystis rūšis. Įgyvendinant tyrimus bendradarbiaujama su Ispanijos, Latvijos, Vokietijos, JAV, Italijos, Suomijos, Danijos, Šveicarijos, Argentinos, Brazilijos, Čekijos mokslininkais.
Sarcocystis rūšys aprašomos tarpiniuose šeimininkuose derinant morfologinius ir molekulinės analizės metodus. Dažniausiai po gyvūno žūties, Sarcocystis parazitai tiriami analizuojant tarpinių šeimininkų raumenis. Tuo tarpu šių parazitų identifikavimo metodai kraujyje, galutinių šeimininkų žarnynuose, aplinkoje randamose išmatose nėra pakankamai išvystyti. Tokie tyrimai taikant DNR analizės metodus padėtų nustatyti infekciją ankstyvoje fazėje ir įvertinti įvairių plėšrūnų vaidmenį platinant Sarcocystis parazitus. Maisto saugos ir bioįvairovės tyrimų kontekste svarbu pabrėžti Sarcocystis spp. diagnostikos metodikų vystymo reikalingumą.
Naudojant branduolio, mitochondirijų ir apikoplastų DNR žymenis numatoma išsamiai genetiškai charakterizuoti Sarcocystis rūšis: S. glareoli ir S. microti (anksčiau priskirtas Frenkelia genčiai), sudarančias cistas smulkiųjų žinduolių smegenyse. Raumenyse sudarančios Sarcocystis rūšys bus identifikuojamos taikant sugrupuotų mėginių virškinimo ir DNR analinės metodus. Taikant elektroninės mikroskopijos ir molekulinius metodus tikimasi aprašyti naujas mokslui Sarcocystis rūšis. Taip pat bus siekiama palyginti analizuojamų parazitų rūšinę sudėtį smulkiuosiuose graužikuose sugautuose sinantropinėje aplinkoje Lietuvoje ir Ispanijoje bei sukurti efektyvią metodiką parazitų identifikacijai iš kraujo mėginių.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Laukinių ir naminių šuninių bei katinių šeimos plėšrūnų vaidmuo platinant Sarcocystis parazitus (galimas vadovas dr. Petras Prakas)

Answer:
Sarcocystis genties atstovai – tai gausi, daugiau kaip 200 rūšių turinti, cistas sudarančių kokcidijų sistematinė grupė plačiai paplitusi įvairiose žinduolių, paukščių ir roplių rūšyse. Tarpinių šeimininkų raumenyse ir CNS formuojamos sarkocistos, o galutinių šeimininkų žarnyne – oocistos/sporocistos. Kai kurios Sarcocystis rūšys yra patogeninės žmogui, naminiams bei laukiniams gyvūnams. Patogeniškumas įprastai pasireiškia tarpiniuose šeimininkuose. Daugelyje gyvūnų rūšių nėra žinoma Sarcocystis rūšinė sudėtis, infekcijos paplitimo mastas, galutiniai šeimininkai, poveikis ir specifiškumas tarpiniam šeimininkui.
Dr. Petras Prakas yra pasauliniu mastu žinomas Sarcocystis parazitų tyrimų specialistas, šia tematika paklebęs 45  publikacijas (Clarivative Analytics mokslinės informacijos instituto duomenų bazėje „ISI Web of Science“), kartu su bendraautoriais aprašęs 15 naujas mokslui Sarcocystis rūšis. Įgyvendinant tyrimus bendradarbiaujama su Ispanijos, Latvijos, Vokietijos, JAV, Italijos, Suomijos, Danijos, Šveicarijos, Argentinos, Brazilijos, Čekijos mokslininkais.
Sarcocystis rūšys aprašomos tarpiniuose šeimininkuose derinant morfologinius ir molekulinės analizės metodus. Dažniausiai po gyvūno žūties, Sarcocystis parazitai tiriami analizuojant tarpinių šeimininkų raumenis. Tuo tarpu šių parazitų identifikavimo metodai kraujyje, galutinių šeimininkų žarnynuose, aplinkoje randamose išmatose nėra pakankamai išvystyti. Tokie tyrimai taikant DNR analizės metodus padėtų nustatyti infekciją ankstyvoje fazėje ir įvertinti įvairių plėšrūnų vaidmenį platinant Sarcocystis parazitus. Maisto saugos ir bioįvairovės tyrimų kontekste svarbu pabrėžti Sarcocystis spp. diagnostikos metodikų vystymo reikalingumą.
Ieškant Sarcocystis spp. parazitų numatoma tirti usūrinių šunų, lapių, vilkų, lūšių, šunų ir kačių ekskrementų ir žarnynų mėginius. Kadangi galutinių šeimininkų produkuojamos oocistos ir sporocistos morfologiškai nėra atskiriamos, identifikuojant Sarcocystis rūšis bus naudojami DNR tyrimo metodai: lizdinis PGR, daugybinis PGR, rūšiai specifinis PGR, kiekybinis PGR, sekoskaita ir gautų DNR sekų analizė. Bus siekiama palyginti Sarcocystis rūšių įvairovę ir užsikrėtimo dažnį skirtinguose plėšrūnuose, gamtinėje ir miesto aplinkoje bei skirtinguose Europos regionuose.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Bičių tranų mikrobiotos reikšmė avilio bendruomenei ir maisto saugai (galimas vadovas prof., dr. Elena Servienė)

Answer: Apis mellifera yra ekonomiškai ir ekologiškai svarbūs vabzdžiai, gamtinėje aplinkoje užtikrinantys biologinę įvairovę bei prisidedantys prie žmonių gerovės. Bitės yra ir modeliniai organizmai atvirose gamtinėse sistemose gyvenančių vabzdžių mikrobiotų tyrimuose. Bičių darbininkių žarnyno mikrobiota yra pakankamai gerai ištirta, tačiau skirtingo vystymosi stadijų bitėse (tame tarpe tranuose) paplitusių mikroorganizmų bendrijos, svarbios tiek atskirų bičių, tiek viso avilio sveikatingumui, yra menkai tyrinėtos. Esant nepalankioms išorinės aplinkos sąlygoms, pasikeitus su bitėmis susijusių mikroorganizmų bendrijų sudėčiai stebimas bičių ligas sukeliančių patogeninių mikroorganizmų ir virusų skaičiaus didėjimas. Apsaugai nuo patogenų taikoma antibakterinė ir antigrybinė terapija, kuri sukelia bičių mikrobiotų sudėties pokyčius bei sąlygoja daugybinio atsparumo antibiotikams plitimą. Todėl yra tikslinga bičių ligų prevencijai panaudoti biokontrolės savybėmis pasižyminčius natūralios mikrobiotos komponentus. Pastarųjų mikroorganizmų paieška ir jų potencialo įvertinimas yra aktualus pasauliniu mąstu tiek bičių sveikatingumo didinimo kontekste, tiek ir vystant biokontrolės įrankius. Nuolatos gausėjant žmonių populiacijai, pasaulyje jaučiamas maisto stygius, todėl didėja ir vabzdžių panaudojimo maisto pramonėje mąstai. Pastaruoju metu dėl palankios maistinių medžiagų sudėties kaip alternatyviu maisto šaltiniu susidomėta bičių tranų lervomis. Tokiame kontekste išlieka ypač aktualus jų mikrobiologinės taršos ir saugaus vartojimo klausimas, vertinant maistinės vertės ir rizikos santykį vartotojui.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Pakviestųjų į Biologijos krypties doktorantūrą sąrašas

Answer:
Naglis Gudiškis
Evelina Maziliauskautė
Algirdas Valys


Question: Abiotinių ir biotinių veiksnių sukelti žieminio kviečio (Triticum aestivum L.) rizosferos ir endosferos mikrobiomo pokyčiai:metagenominė analizė ir funkcinė charakteristika (vadovas dr. Daiva Burokienė)

Answer:
Biotiniai ir abiotiniai faktoriai neigiamai veikia augalus ir jų kokybę. Augalo rizosferos ir endosferos mikrobiota netiesiogiai didina augalo toleranciją šiems veiksniams,  stimuliuodami augalo atsparumo stresui atsaką, išskirdami antipatogeninius junginius ir vykdydami dirvožemio remediaciją. Vienas iš stresinių veiksnių – dirvožemio druskingumas – sukelia 27 mlrd. JAV dolerių derliaus nuostolius per metus. Padidėjęs druskos kiekis sumažina augalų gebėjimą absorbuoti vandenį. Panašus poveikis augalo ląstelių ir medžiagų apykaitos procesams stebimas esant sausrai. Ribotas maistinių medžiagų prieinamumas sausros sąlygomis neigiamai veikia augalų vystymąsi ir augimą bei sukelia oksidacinį stresą.
Biotinio streso veiksniai – kenkėjai ir patogenai, sukelia 20–30 % viso pasaulio derliaus nuostolius. Ligos, sukeltos dirvožemyje esančių grybinių mikroorganizmų, dėl nepakankamos sėjomainos ir patogenų sugebėjimo formuoti  atsparias išlikimo struktūras, yra sunkiai kontroliuojamos. Grybiniai patogenai, kolonizuodami augalą riboja vandens transportavimą į viršutinę augalų dalį. Dabartinė žemės ūkio praktika, kuriai būdingas didelės sintetinių trąšų ir pesticidų sąnaudos, neišsprendžia problemų ilgalaikėje perspektyvoje, todėl reikalingos naujos tvarios augalų apsaugos ir augimo skatinimo strategijos.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Fitopatogeninių mikroorganizmų virulentiškumo faktorių charakterizavimas (galimas vadovas dr. Daiva Burokienė)

Answer:
Augalų ligų sukėlėjai (patogenai) yra vieni svarbiausių mikrobiomo komponentų, darančių didelį poveikį augaluose-šeimininkuose vykstantiems tiek ekologiniams, tiek evoliuciniams procesams. Taip pat, fitopatogeniniai mikroorganizmai (bakterijos, grybai) sukelia žymius ekonominius nuostolius daugelyje pasaulio šalių – augalų ligos lemia vidutiniškai iki 30 % pasaulinio pasėlių derliaus, tad kasmet padaromi milijardiniai nuostoliai. Todėl ypač didelis dėmesys pradėtas skirti patogeninių mikroorganizmų sąveikai su pažeidžiamais augalais. Pastarųjų metų tyrimai pasaulyje, tame tarpe ir Europoje, dabar daugiausia nukreipiami siekiant išsiaiškinti, kokie konkrečiai virulentiškumo faktoriai daro poveikį augalų sveikatai. Geresnis patogeninių mikroorganizmų turimų savybių žinojimas, populiacijos struktūros ir dinamikos supratimas gali paskatinti efektyvesnių kontrolės priemonių ir pažangesnių bei specifinių diagnostikos protokolų kūrimą.
Augalų ligas sukeliantys patogenai pastaraisiais metais Lietuvoje tiriami fragmentiškai, tyrimų atliekama per mažai. Tačiau jie yra svarbūs epidemiologine prasme – tyrimai suteiktų naujos informacijos apie sukėlėjų paplitimą Lietuvoje, o plačiau žvelgiant – ir Europoje. Geresnis patogeninių mikroorganizmų populiacijų struktūros ir dinamikos supratimas galėtų paskatinti efektyvesnių kontrolės priemonių ir pažangesnių bei specifinių diagnostikos protokolų kūrimą. Numatomo darbo tyrimų tikslas – naudojant molekulinės biologijos metodus identifikuoti ir genetiškai apibūdinti ligų sukėlėją(-us) augaluose-šeimininkuose, įvertinti jų virulentiškumo faktorius.
Šis darbas prisidėtų įgyvendinant 2022–2026 m. Gamtos tyrimų centro mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programą „Kenksmingų medžiagų, patogenų ir nepalankių veiksnių sklaida besikeičiančioje aplinkoje rizikos vertinimo ir aplinkos kokybės gerinimo kontekste (TARŠA)“.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Klimato kaitos poveikis augalo funkcionavimui ir šio proceso valdymo priemonių paieška (galimas vadovas dr. Elžbieta Jankovska-Bortkevič)

Answer:
Klimato kaitos sąlygojamų veiksnių poveikis Žemės organizmų funkcionavimui ir ekosistemų būklei yra šiuo metu globaliai aktuali tema. Manoma, kad klimato kaita sukelia dažnesnius ekstremalius reiškinius, įskaitant gausius kritulius, stiprų vėją, karščio bangas ir sausras, galinčius sutrikdyti augalų augimą ir padaryti augalus pažeidžiamesnius. Klimato kaitos tyrimai rodo, kad daugelis augalų ateityje patirs didesnį stresą ir bus mažiau produktyvūs. Prognozuojama, kad karštais auginimo sezonais žemės ūkio augalų derlius gali sumažėti keliomis dešimtimis procentų. Todėl augalų reakcijos į besikeičiančias sąlygas ištyrimas svarbus ne tik fundamentine, bet ir praktine prasme.
Tyrimais yra parodyta, kad aukštesnė nei įprasta temperatūra lemia fiziologinius ir morfologinius augalo pokyčius. Ji paspartina augalų gyvenimo ciklą, augalai subręsta greičiau, todėl kinta fotosintezės intensyvumas ir mažėja derlius. Klimato kaitos poveikyje keičiantis augalų konkurencinėms sąlygoms iškyla būtinybė stiprinti žemės ūkio augalų gyvybines galias. Trūksta informacijos, kaip stresinės sąlygos paveiks augalų fiziologines reakcijas ir kokios draugiškos aplinkai priemonės gali būti naudingos žalingam poveikiui reproduktyvių organų formavimuisi sumažinti.
Tyrimai bus vykdomi natūraliomis lauko sąlygomis ir modelinėmis sąlygomis laboratorijoje. Žemės ūkio augalų produktyvumą nulemiančių procesų valdymo priemonių paieškai bus naudojami biostimuliatoriai. Modelinių klimato kaitos sąlygų ir biostimuliatorių poveikis ekonomiškai naudingų augalų funkcionavimui ir produktyvumui bus vertinamas taikant fiziologinius-biocheminius ir morfometrinius metodus. Prognozuojamų klimato sąlygų modeliavimas leis tirti galimą poveikį išteklių tvarumui bei atlikti priemonių jo apsaugai paiešką.
Numatomas doktoranto dalyvavimas tarptautiniuose mokslo renginiuose, kursuose, mokymuose. Darbo rezultatai bus viešinami tarptautinėse mokslinėse konferencijose ir publikuojami mokslo žurnaluose referuojamuose Clarivate Analytics Web of Science (CA WoS).

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kitos publikacijos

Answer:
Straipsniai ir konferencijos pranešimai leidiniuose, įtrauktuose į tarptautines duomenų bazes
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. E-learning from learners‘ perspective = E. mokymasis iš besimokančiųjų perspektyvos // Santalka = Coactivity. Filologija = Philology. Edukologija = Educology. Vilnius: Technika. ISSN 1822-430X. 2012, Vol. 20, No 1, p. 49–55. DOI: 3846/cpe.2012.05. [Index Copernicus; TOC Premier; Academic Search Complete] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. mokymosi integravimas į tradicinę mokymo aplinką: besimokančiųjų požiūris = The integration of e-learning into a traditional training environment from the learners’ point of view // Studijos šiuolaikinėje visuomenėje: mokslo darbai = Studies in modern society: academic papers / Šiaurės Lietuvos kolegija. Šiauliai: Šiaurės Lietuvos kolegija. ISSN 2029-431X. 2012, Nr. 3(1), Nr. 3(1), p. 135–140. [Educational Research Complete] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Learners’ perceptions of e-learning = Studentų požiūriai į e. mokymą(-si) // Socialinių mokslų studijos: mokslo darbai = Social sciences studies: research papers / Mykolo Romerio universitetas. Vilnius: Mykolo Romerio universitetas. ISSN 2029-2236. 2012, Nr. 4(1), p. 19–31. [SocINDEX with Full Text; Index Copernicus] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Straipsniai Lietuvos recenzuojamuose leidiniuose
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Learner approach to online activities in a language classroom = Besimokančiųjų požiūris į internetinių mokymo priemonių naudojimą kalbų mokymui // Social media: challenges and opportunities for education in modern society: research papers = Socialinės medijos: iššūkiai ir galimybės suaugusiųjų švietimui. Vilnius: Mykolas Romeris University. ISSN 2335-738X. 2013, Vol. 1, No 1, p. 67–71. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Straipsniai užsienio recenzuojamuose leidiniuose
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. Learner attitudes to e-learning // Актуальные проблемы образования в высшей школе / Тулский государственный университет. Тула: Изд-во ТылГУ, 2012. ISBN 9785767922482. P. 8–16. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]


Question: Konferencijos

Answer:
Straipsniai recenzuojamuose Lietuvos konferencijų leidiniuose
Navickaitė, Rūta; Pogožilskaja, Liudmila; Valūnas, Darius. Besikeičiantis kalbos mokytojo vaidmuo kalbų klasėje // Naujasis kalbų mokymas; naujasis kalbų mokymasis = New language teaching: new language learning: baigiamosios konferencijos medžiaga, 2008 m. birželio 5–7 d.: mokslinių straipsnių rinkinys. Vilnius: Mykolo Romerio universitetas, 2008. ISBN 9789955914006. p. 113–117. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]
Tezės recenzuojamuose konferencijų leidiniuose
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Case study: perceptions of learning online at university level // Kalbos, kultūra, globalizacija: VI-oji tarptautinė konferencija, 2012 m. birželio 4–5 d., Vilnius = Languages, culture, globalisation 6th international conference, 4–5 June 2012, Vilnius (Lithuania) / Mykolo Romerio universitetas … [et al.]. Vilnius: Mykolo Romerio universitetas, 2012. ISBN 9789955880905. p. 32–33. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Learner approach to online activities in a language classroom // Social media: challenges and opportunities for education in modern society: international interdisciplinary scientific conference: abstract book, May 3, 2012 [Elektroninis išteklius] / Mykolo Romerio universitetas. Vilnius: Mykolo Romerio universitetas, 2012. ISBN 9789955194583. p. 14. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Straipsniai ir tezės nerecenzuojamuose konferencijų leidiniuose
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Case study: perceptions of learning online at university level // Kalbos, kultūra ir globalizacija = Languages, culture and globalisation: mokslinės konferencijos straipsnių rinkinys / Mykolo Romerio universitetas … [et al.]. Vilnius: Mykolo Romerio universitetas, 2012. ISBN 9789955194958. P. 62–71. [M.kr.: H 004] [Autoriaus indėlis: 0,500]


Question: Kitos publikacijos

Answer:
Straipsniai kituose recenzuojamuose periodiniuose, tęstiniuose ar vienkartiniuose mokslo leidiniuose (knygose, žurnaluose, straipsnių rinkiniuose, ugdymo priemonėse):
Osadčaja D. 2011. Sericostoma schneideri (Kolenati, 1848): a new caddisfly (Insecta, Trichoptera) species of Lithuanian fauna – Acta Zoologica Lithuanica. 21(1): 74–76.


Question: Konferencijos

Answer:
Tarptautinėse mokslinėse konferencijose:
Bumbulytė, G., Būda, V. (2020-01-03). Effects of essential oils on mealworms (Tenebrio molitor) larvae. Tarptautinė gyvybės mokslų konferencija „Vita Scientia“: santraukų leidinys, p. 32, Vilnius: Vita est scientia.
Bumbulytė, G., Būda, V. (2020-02-25 – 27). Effects of essential oils and their compounds on mealworms (Tenebrio molitor) larvae. Tarptautinė gyvybės mokslų konferencija „The COINS“: santraukų leidinys, p. 37–38, Vilnius. https://thecoins.eu/wp-content/uploads/2020/02/abstract-book-word-2020.pdf;
Bumbulytė, G., Būda, V. (2020-03-17–20). Effects of essential oils and their compounds on mealworms (Tenebrio molitor). 63-oji tarptautinė mokslinė konferencija fizikos ir gamtos mokslų studentams „Open Readings 2020“: santraukų leidinys, p. 505, Vilnius Lithuania. http://www.openreadings.eu/wp-content/uploads/2020/04/knyga20N.pdf;
Bumbulytė, G., Būda, V. (2021-03-16–19). Natural Repellents for Mealworm (Tenebrio molitor L.) Larvae. 64-oji tarptautinė mokslinė konferencija fizikos ir gamtos mokslų studentams „Open Readings 2021“: santraukų leidinys, p. 353, Vilnius Lithuania. http://www.openreadings.eu/wp-content/uploads/2021/03/Abstract_book_2021S.pdf.
Bumbulytė, G., Būda, V. (2022-08-08–12). Effects of essential oils and their compounds on mealworm (Tenebrio molitor) larvae. 3rd Joint Meeting of the International Society of Chemical Ecology (ISCE) and the Asia-Pacific Association of Chemical Ecologists (APACE): abstract book, p. 217, Kuala Lumpur, Malaysia.
Nacionalinėse mokslinėse konferencijose:
Bumbulytė, G. (2020-09-29). Repelentinių cheminių junginių didžiajam milčiui (Tenebrio molitor) paieška mėtos (Mentha spicata), čiobrelio (Thymus vulgaris) eteriniuose aliejuose. Lietuvos mokslų tarybos organizuojama „Studentų mokslinė konferencija 2020“: Santraukų leidinys, p. 58: https://www.lmt.lt/lt/doclib/2aa2wt4rkd9g4zep1nuxhw9e9a197v7s;


Question: Konferencijos

Answer: Neteckis, Adomas; Paulauskas, Valdas; Kasiulienė, Alfreda & Junevičiūtė, Gerda (2019). Biomass bottom ash recycling as pavement base. Žodinis pranešimas tarptautinėje konferencijoje 9th International Scientific Conference „Rural Development 2019: Research and Innovation for Bioeconomy“; 2019 m. rugsėjo 26–28 d, Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademija, Kaunas, Akademija.


Question: Konferencijos

Answer:
Tarptautinėse mokslinėse konferencijose:
Karpavičienė, J. Danilovienė, R. Vykertaitė. Comparison of autotoxic effects of Solidago species. Open readings. Vilnius, 2019.
Nacionalinėse mokslinėse konferencijose:
Viltrakytė, J. Radušienė, B. Karpavičienė. Invazinių rykštenių rūšių geografinis ir ekologinis paplitimas Lietuvoje. Stendinis pranešimas LMT projekto „Studentų mokslinės veiklos skatinimas“ studentų mokslinės praktikos ataskaitinėje konferencijoje, Vilnius, 2013.
Viltrakytė, B. Karpavičienė. Solidago x niederederi paplitimo ir generatyvinio dauginimosi galimybių tyrimai. Žodinis pranešimas LMT projekto „Studentų mokslinės veiklos skatinimas“ studentų mokslinės praktikos ataskaitinėje konferencijoje, Vilnius, 2014.
Danilovienė, R. Kuprienė. Margalapės aktinidijos (Actinidia kolomikta Maxim.) organogenezės indukcija in vitro. Žodinis pranešimas studentų mokslinėje konferencijoje „Jaunasis mokslininkas 2017“, Kaunas, 2017.


Question: Konferencijos

Answer: 9-oji jaunųjų mokslininkų konferencija „Jaunieji mokslininkai žemės ūkio pažangai“. Pranešimo tema: Uosių džiūties sukėlėjo Hymenoscyphus fraxineus biokontrolės tyrimai naudojant dujų ir skysčių chromatografiją. Lietuvos mokslų akademijos Žemės ūkio ir miškų mokslų skyrius. 2020 m. lapkričio 12 d.


Question: Kitos publikacijos

Answer: Demina O. Šiuolaikiniai akmenų modifikavimo būdai. Baltic Jewellery News.


Question: Konferencijos

Answer: Tarptautinė Baltijos juvelyrikos paroda „Amber Trip“, 2022 m. kovo mėn. https://ambertrip.com/


Question: Konferencijos

Answer:
Žalnierius T., Koryznienė D., Jurkonienė S. Heracleum sosnowskyi Manden. dry-fruit development under exogenous GA3 and TIBA application. Tarptautinė mokslinė konferencija. „Open Readings 2019“, 19–22 d. kovas, 2019 m. – Vilnius (Lietuva). Abstract book, p. 75. Žodinis pranešimas.
Žalnierius T., Koryznienė D., Jurkonienė S. Impact of exogenous GA3 and TIBA treatment on Heracleum sosnowskyi seed vigour. Tarptautinė konferencija. „The Coins 2019“, 26–28 d. vasaris, 2019 m. – Vilnius (Lietuva). Abstract book, p. 107–108. Stendinis pranešimas.
Koryznienė D., Jurkonienė S., Žalnierius T., Gavelienė V., Jankauskienė J., Jankovska-Bortkevič E., Bareikienė N. Effect of GA3 Treatment on The Development of Heracleum sosnowskyi Manden. seeds. Tarptautinė mokslinė konferencija. „Kliment‘s days“, 8–9 d. rugsėjis, 2018 m. – Sofija (Bulgarija). Abstract book, p. 117. Stendinis pranešimas.
Žalnierius T., Jurkonienė S. Sosnovskio barščio skirtingų tipų žiedynų merikarpių morfologinės ir anatominės sandaros palyginamoji analizė. LEU studentų mokslinės draugijos konferencija. 29 d. balandis, 2016 m. – Vilnius (Lietuva). Žodinis pranešimas.


Question: Konferencijos

Answer:
Tarptautinėse mokslinėse konferencijose:
Tarptautinė Lietuvos biochemikų draugijos organizuojama konferencija – XVIth International Conference of the Lithuanian Biochemical Society „Biochemistry Targeting Diseases“. Stendinis pranešimas: V. Lapinskaitė, D. Tauraitė, J. Urbonavičius „Enzymatic N-demetylation of caffeine mediated by Ndm proteins“. Book of Abstracts: page http://www.biochemistry.lt/wp-content/uploads/2023/06/LBD-ABSTRACTS-2023-knyga.pdf


Question: Atlantinių lašišų ir šlakių sveikatos būklės tyrimai neršto migracijos laikotarpiu (galimas vadovas dr. Milda Stankevičiūtė)

Answer: Cheminė tarša yra vienas iš globalių antropogeninių veiksnių spartinančių biologinės įvairovės nykimą. Dabartiniai aplinkos monitoringo ir vertinimo metodai yra orientuoti į cheminius ir ekologinius matavimus, o jų sąsajos, t. y. biologinis poveikis, iš esmės yra mažai tiriamas. Cheminės būklės įvertinimas neužtikrina atitikties Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (JSPD) 8 aprašui, kuris aprašo pagrindinius reikalavimus siekiant geros jūrų ekosistemų aplinkos būklės. Galiojantys ES reglamentai, tokie kaip JSPD ir Buveinių direktyva, jau yra peržiūrimi, pabrėžiant integruotos cheminės ir biologinės stebėsenos ir vertinimo sistemos poreikį. Siekiant atskleisti cheminio-biologinio monitoringo integracijos potencialą, disertacijos tyrimų metu bus tiriamas cheminės taršos poveikis vandens ekosistemoms, t. y. tiesiogiai rūšių sveikatai. Tyrimai bus atliekami su Atlantine lašiša ir šlakiu, siekiant nustatyti jų kaip modelinių rūšių pritaikymą cheminio-biologinio monitoringo vertinime, darant prielaidą, kad šios migruojančios žuvys gali pasižymėti dideliu potencialu atspindėti kaupiamąjį ir sinergetinį aplinkos taršos poveikį. Tyrimų metu bus atliekami žuvų citogenetinių, biocheminių, hematologinių, populiacijų parametrų ir biologinių rodiklių tyrimai, siekiant įvertinti žuvų sveikatos būklę neršto migracijos laikotarpiu. Siekiant tolimesnių tyrimų metu identifikuoti individus bei stebėti tiriamųjų biožymenų pokyčius laike, sugauti individai bus ženklinami vidiniais RFID (angl. radio – frequency identification) žymekliais. Tyrimų metu bus nustatyti aplinkos taršos poveikio ankstyvųjų genetinių biožymenų signalai, atlikti palyginamieji tyrimai tarp šių biožymenų atsakų skirtingose Lietuvos upėse, nustatyti citogenetinių biožymenų kontroliniai/foniniai lygiai indikatorinėse lašišinių žuvų rūšyse, kuriais remiantis bus galima vykdyti aplinkos būklės vertinimą/stebėseną. Šie tyrimai gali paskatinti biologinių efektų vertinimo įtraukimą atliekant vandens ekosistemų cheminės būklės monitoringą, kas leistų geriau suprasti priežasties ir pasekmės ryšius tarp aplinkos taršos (kaip priežastinio veiksnio) ir biologinės įvairovės bei ekologinės būklės pokyčių. Tyrimai suteiktų pagrindą naujų kriterijų taikymui, praktinių rekomendacijų biologinio poveikio vertinimo parengimui bei prisidėtų prie metodologinės pažangos vertinant vandens ekosistemų būklę.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Nanodalelių ir įvairių teršalų kompleksinio poveikio vandens organizmams ankstyvose vystymosi stadijose tyrimai (dr. Živilė Jurgelėnė)

Answer:
Nanodydžio medžiagos tampa aktualia problema dėl mažai žinomos jų elgsenos ir lemties vandens ekosistemoje, jų sąveikos su kitais vandenyje esančiais organinės ir neorganinės kilmės teršalais. Trūksta duomenų apie nanodalelių (ND) ir skirtingų teršalų kompleksinį poveikį vandens organizmams, vandens mitybinėms grandinėms ir ekosistemų tvarumui. ND pasižymi išskirtinėmis fizikocheminėmis savybėmis, kurios lemia jų platų pritaikymą biomedicinoje, pramonėje ir aplinkosaugoje. Europos sąjungoje griežtėjanti pavojingų teršalų kontrolė, didėjantys aplinkosauginiai reikalavimai tvariai aplinkai ir žmonių sveikatai išsaugoti, nuolat skatina ieškoti inovatyvių technologijų, efektyviai valančių nuotekas. Kai kurios ND pasižymi didele sorbcine geba, todėl jos gali būti naudojamos šalinant teršalus iš vandens aplinkos. Tačiau ND patekusios į aplinką gali akumuliuotis vandens ekosistemos sanduose ir sukelti organizmams sunkiai prognozuojamus funkcinės būklės pokyčius. Todėl norint geriau suprasti ND sąveikos su kitais teršalais poveikio mechanizmus reikia daugiau tyrimų, įrodančių kaip ND fizikocheminės savybės siejasi su jų poveikiu organizmams. Planuojama tirti anglies-, metalų- ir polimerų pagrindo ND, ir jų mišinių su metalais ir vaistais poveikį žuvims ir vėžiagyviams. Tyrimuose šalia tradicinių ekotoksikologinių metodų bus naudojama inovatyvi žuvų Danio rerio ir kitų smulkių vandens organizmų auginimo, veisimo (Tecniplast) ir morfofiziologinių parametrų registravimo (Danioscope ir Daniovision) ir analizės (Embryonet, MetaboAnalyst) sistema.
Pirmą kartą bus ištirta kaip ND ir įvairūs teršalai kompleksiškai veikia vandens organizmus, esančius stresui jautriose ankstyvose vystymosi stadijose (embrionai, lervos, mailius). Bus nustatyta ND sąveika su įvairiais teršalais ir įvertintas jų sukeliamas poveikis priklausomai nuo ND dydžio, apvalkalo tipo ir sandaros. Gauti rezultatai bus svarbūs siekiant išaiškinti metalų bei anglies pagrindu sukurtų ND poveikio vandens organizmams mechanizmus ir leis praplėsti ND pritaikymo galimybes aplinkosaugoje ir biomedicinoje.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Entomopatogeniniai nematodai Lietuvoje, jų chemoekologinių sąveikų tyrimai (galimi vadovai: prof. Vincas Būda, dr. Rasa Čepulytė)

Answer:
ES kaip ir daugumoje kitų pasaulio šalių pradedama riboti ar visai drausti cheminius insekticidus. Dėl to kyla didelis poreikis ieškoti alternatyvų kovai su ekonomiškai svarbiais vabzdžiais kenkėjais. Entomopatogeniniai nematodai (EPN) pasaulyje jau plačiai taikomi kaip aplinkai draugiškas biologinės kovos būdas su žemės ūkio kenkėjais. Nepaisant EPN pritaikomumo, kyla nemažai klausimų, susijusių su jų biologija, paplitimu, įvairove bei ekologija, kas svarbu taikymo efektyvumui. Lietuvoje EPN bioįvairovė nežinoma, todėl sąveikų su kitais organizmais tyrimams pagrindas nėra sukurtas.
Bus tiriami Lietuvos dirvožemio EPN, jų ir jų simbiontinių bakterijų rūšinė sudėtis, įvairovė. Tikimasi išskirti ir identifikuoti naujų biologiškai aktyvių cheminių junginių, veikiančių EPN elgseną, kurie gali pasitarnauti kaip taikiniai kultūrinių augalų selekcijai ar genetinėms modifikacijoms, kuriant naujos kartos augalų apsaugos nuo vabzdžių kenkėjų aplinkai draugiškas priemones.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Prognozinis Neries upės modelis galimai staigiai vandens taršai vertinti, įvykus avarijai Baltarusijos AE (galimas vadovas dr. Žana Skuratovič)

Answer:
Moksliniu ir aplinkos apsaugos požiūriu svarbus yra supratimas apie tai, kaip aplinkos veiksniai bei poveikiai, tame tarpe antropogeniniai, gali veikti upių hidrologiją, jų vandens kokybę ir susijusias upės baseino ekosistemas. Šiuo metu yra padidėjęs susidomėjimas avarinių išmetimų iš Baltarusijos atominės elektrinės (AE) galimybėmis, tokių atvejų grėsmėmis ir aplinkos atsaku į jas. Nors staigių didelio poveikio žmogui ir aplinkai incidentų atominėse elektrinėse tikimybė yra maža, tačiau jie, kai įvyksta, gali sukelti pasekmių dėl staigių ir stiprių destruktyvių savybių. Šio darbo tikslas būtų sukurti prognozinį Neries upės modelį, skirtą įvertinti galimus avarinius staigios vandens taršos įvykius, su kuriais turime išmokti gyventi, bent jau pagrįstai moksliniu požiūriu suvokti tokių įvykių pasekmes. Taip pat remiantis vandens sistemos izotopiniais tyrimais, sukurti dinaminį taršos šaltinių sekimo modelį, kuris galėtų apibūdinti ryšį tarp vandens sistemos ir rizikos šaltinio.
Upių sistemos yra labai sudėtingos, todėl modeliavimas yra viena iš svarbių priemonių, galinčių parodyti skirtingų įvykių poveikį, esant skirtingoms sąlygoms. Sukurtas vandens kokybės rizikos vertinimo modelis būtų veiksminga priemonė sistemingai kiekybiškai įvertinti atsitiktinę neapibrėžtį dėl procesų upės sistemoje, taip pat suteiktų informaciją, priimant sprendimus dėl staigios vandens taršos kontrolės, nustatant kritinius taršos šaltinius ir kiekius. Darbo įgyvendinimui būtų naudojami izotopinių tyrimų metodai bei šiuolaikinė modeliavimo programa.
Tričio pernešimo vandens ekosistemose svarba buvo pabrėžta Kanadoje ir Prancūzijoje atliktuose tyrimuose (CNSC 2010, ASN 2010). Transporto modelio kalibravimas pagal tričio duomenis upėse ir požeminio vandens amžiaus modeliavimas buvo atliktas vakariniame Taupo ežero baseine, Naujojoje Zelandijoje (Gusyev et al. 2013). Norėdami geriau suprasti HTO srautą iš paviršinio vandens į orą buvo atliktas modeliavimas tričio srauto iš vandens sistemos į atmosferą (Marang et al. 2011). Požeminio vandens iškrovos į upę modeliavimas, remiantis radono masės balansu, paremtu tričio duomenimis buvo atliktas Elbės upėje, Vokietijoje (Schubert et. al 2020). Akivaizdu, kad vandens sistemų apibūdinimas yra svarbus klausimas, kuris aktualus kaip statant naujas atomines elektrines ir nutraukiant senųjų AE eksploatavimą. Transporto modeliai realizuoja matematinį radionuklidų judėjimo tam tikrame aplinkos komponente (ore, paviršiniame vandenyje, požeminiame vandenyje, biotoje) aprašymą, kurių tikslas prognozuoti radionuklidų koncentraciją tam tikrame aplinkos komponente. Lietuvoje vandens sistemų tyrimai taikant modeliavimo priemones atliekami dažniausia požeminio vandens atžvilgiu. Daug darbų buvo skirta poveikio aplinkai vertinimui susijusiu Ignalinos AE veika atliekant aplinkos, požeminio vandens ir paviršinio vandens izotopinius tyrimus (Jakimavičiūtė-Maselienė et al. 2012; Vaitkevičienė et al. 2013; Mažeika et al. 2013; Jefanova et al. 2018;). Nemažai darbų skirta Baltijos artezinio baseino požeminio vandens formavimosi ypatumams nagrinėti (Vaikmäe et al., 2001; Cheban, 1966; Mokrik and Vaikmäe, 1988, Mokrtik et al. 2014; Mokrik and Samalavičius, 2021). Tyrimai apima įvairius aspektus paleohidrogeologija, kilmės klausimus ir formavimosi scenarijus. Labai svarbu eksperimentiniais ir modeliavimo metodais nagrinėti ir suprasti branduolinių objektų aplinkoje vykstančius pernašos procesus. Dėl tričio judrumo hidrologiniame cikle ir gerai žinomos koncentracijos atmosferoje, labai svarbu atlikti tričio matavimus vandens telkiniuose, esančiuose aplink branduolinius objektus, ir panaudoti duomenis aplinkos kokybei ir rizikos vertinimui.


Question: Magnetinių nanodalelių ir (elektro)magnetinio lauko poveikio vandens organizmų biocheminių ir elgsenos reakcijų rodikliams tyrimai (galimas vadovas dr. Tomas Makaras)

Answer:
Grafeno ir geležies pagrindu pagaminti nanokompozitai, dėl jų funkcinių ir magnetinių savybių bei pritaikomumo biotechnologijų ir nanomedicinos srityse, yra daugiausiai mokslinio ir ekonominio susidomėjimo sulaukusios tokio tipo nanodalelės. Pastaraisiais metais daug dėmesio skiriama funkcionalizuotų magnetinių adsorbentų panaudojimui vandens valymo procesuose, juos derinant su magnetinio atskyrimo metodais. Atsižvelgiant į tai, kad nanomedžiagų gamybos ir naudojimo apimtys ateityje tik augs, o šių medžiagų teisinis reglamentavimas gamybos ir atliekų tvarkymo srityje dar neįgyvendintas, tyrimai apimantys šių nanodalelių poveikį vandens organizmams kintančios aplinkos kontekste įgyja didžiulę svarbą.
Magnetinės nanodalelės turi magnetinį momentą, o tai reiškia, kad jos gali generuoti magnetinį lauką arba reaguoti į išorinį magnetinį lauką. Pagrindiniai (elektro)magnetino lauko šaltiniai yra atsinaujinančią energiją gaminančios vėjo jėgainės bei su ja susijusi infrastruktūra. Atsinaujinančių energijos išteklių plėtra intensyviai vykdoma tiek pasauliniu mastu, tiek ir Lietuvoje. Planuojama, kad 2028 m. Lietuvos teritoriniuose vandenyse Baltijos jūroje turėtų veikti 700 MW galios vėjo elektrinių parkas, tačiau mokslinių duomenų apie (elektro)magnetino lauko poveikį jūrinių ekosistemų organizmams vis dar stinga.
Tyrimai apims specifinių grafeno ir geležies nanodalelių bei jų nanokompozitų sintezės, modifikavimo, charakterizavimo aspektus, tiriant šių medžiagų morfologiją ir funkcines savybes. Bus tiriamas šių nanomedžiagų toksinis poveikis žuvims ir vėžiagyviams skirtinguose jų biologinio organizuotumo lygmenyse, siekiant nustatyti nanodalelių poveikio organizmų funkcinėms sistemoms dėsningumus, organizmo biocheminių ir elgsenos reakcijų ypatumus bei galimus toksiškumo mechanizmus. Palyginamuoju aspektu bus atlikti antropogeninės kilmės (elektro)magnetinio lauko poveikio vandens organizmams tyrimai, taikant kompleksinius biologinio atsako rodiklius ir biožymenis. Siekiant kuo labiau atspindėti multifunkcinės aplinkos įtaką nanodalelių biologiniam prieinamumui bei toksiškumui, bus nagrinėjami nanodalelių toksiškumo dėsningumai (elektro)magnetinio lauko ir cheminio streso sąveikoje. Tyrimai gali tapti pagrindu prognozuojant potencialiai pavojingas šių nanomedžiagų koncentracijas aplinkoje bei sąveiką su fizikiniais stresoriais, galinčiais sąlygoti kompleksinius biologinius efektus kintančios aplinkos kontekste.

Legal Services, Regulations and Government


Question: Lietuvos Laboulbenialinių grybų (Laboulbeniales), vabzdžių ektoparazitų įvairovės, taksonomijos ir ekologijos tyrimai (galimas vadovas dr. Svetlana Markovskaja)

Answer:
Laboulbenialiniai grybai (Laboulbeniales, Ascomycota, Fungi) – tai mikroskopiniai paviršiniai nariuotakojų parazitai, daugiausia aptinkami ant vabzdžių. Laboulbeniales yra gana stipriai specializuotą su vabzdžiais susijusių grybų grupė – aprašyta  145 gentys ir apie 3000 rūšių (Thaxter, 1926; 1931, Tavares, 1985 ir kt.), tačiau dabartiniais skaičiavimais, yra mažiausiai 40 000 rūšių, kurios dar laukia aprašymo (Haelewaters et al., 2020; Kirk, 2019; Weir & Hammond, 1997). Laboulbeniales eilies grybų poveikis jų vabzdžiams šeimininkams nėra iki galo išaiškintas, o jų ekologijos ir biologijos tyrimų vis dar yra labai mažai (Haelewaters et al., 2021). Tik nedaugelėje šalių yra vykdomi moksliniai tyrimai ir nedaug mikologų pasaulyje specializuojasi Laboulbeniales tyrimuose, tačiau dėl šios grybų grupės įvairovės ir unikalumo ji neabejotinai yra naujos taksonominės ir ekologinės informacijos šaltinis. Laboulbeniales taksonominiai požymiai grindžiami vaisiakūnio, t. y. matomos grybo dalies už šeimininko ribų, sandara. Grybo prisitvirtinimas per haustorijas ir plitimas šeimininko viduje iš esmės lieka nežinomas, nustatyta tik, kad kai kurios Laboulbeniales rūšys yra ektoparazitai ir turi haustorialinę struktūrą, kuri įsiskverbia į šeimininko kutikulą, o kitos yra ektobiontai ir tik tvirtai prisitvirtina prie šeimininko kutikulės, tačiau jos neįsiskverbia ir neaišku kokias maisto medžiagas naudoja savo augimui ( Reboleira et al., 2021). Pirmas didelis iš išsamus darbas apie Laboulbeniales eiles grybus, kurio rezultate buvo išleista 6 tomų monografija buvo padarytas Š. ir P. Amerikose Rolando Thaxterio (Thaxter, 1926-1932). Tarp Europos šalių išsamesni Laboulbenialinių grybų tyrimai buvo daryti Italijoje(Rossi,1978; 1979), Ispanijoje (Santamaria, 2020;2001), Lenkijoje (Majewski, 1994; 2008). Pirmi tyrimai kaimyninėje Latvijoje (Briedis, 1932) ir pas mus Lietuvoje buvo daryti beveik prieš 100 metų (Siemaszko ir Siemaszko, 1928; 1932). Latvijoje per paskutinius dešimtmečius keletą naujų rūšių surado, aprašė ir paskelbė belgų entomologas De Kesel (2006). Ši įdomi ekologinių požiūrių grybų grupė Lietuvoje praktiškai netirta ir duomenų apie Laboulbenialinių grybų įvairovę, paplitimą ir ekologiją yra labai mažai, buvo paskelbti du straipsniai (Markovskaja, 2000; 2006). Biologinės įvairovės tyrimai neabejotinai bus susiję su taksonominiais tyrimais, nes yra didelė tikimybė, kad bus aptiktos naujos mokslui rūšys. Mokslininkai tyrinėjantys dabar Laboulbenialinius grybus Belgijoje, Ispanijoje, Italijoje daugiau užsiima įvairovės, ekologijos ir taksonomijos tyrimais ir palaiko glaudžius ryšius, organizuoja bendras ekspedicijas bei priima stažuotojus. Tokio tarptautinio bendradarbiavimo pasėkoje pasirodė keletas straipsnių apie Laboulbeniales iš Bulgarijos, Vengrijos, Čekijos, Slovakijos ir kitų šalių (Pfliegler  et al., 2016; Rossi et al., 2019; Rossi & Santamaria, 2020).
Disertacijos tematikoje numatomi moksliniai tyrimai
Lauko tyrimai: medžiagos rinkimas (nariuotakojų vabzdžių) įvairiuose Lietuvos regionuose ir buveinėse. Laboratoriniai tyrimai: infekuotų pavyzdžių atranka naudojant stereomikroskopą, grybų nuėmimas nuo vabzdžio ir pastovių preparatų gamyba, vabzdžių bei grybų identifikavimas panaudojus šviesinės mikroskopijos metodą.
Patikrinimas jau esamų entomonoginių kolekcijų VU, GTC, Tado Ivanausko zoologijos muziejuje Kaune bei gintaro kolekcijų su vabzdžių inkliuzais siekiant surasti infekuotų vabzdžių pavyzdžius su Laboulbenialiniais grybais. Glaudus bendradarbiavimas ir konsultacijos su entomologais Lietuvoje ir užsienyje. Stažuotė užsienyje pas viena iš geriausių Laboulbenialinių grybų specialistą (W. Rossi / S. Santamaria arba kt.)
Dauguma šios grupės grybai yra siauros specializacijos ir per ilga koevoliucijos procesą prisitaiko parazituoti ant tam tikros rūšies arba genties vabzdžių. Teisingas Laboulbenialinių grybų identifikavimas pirmiausia priklauso nuo teisingo šeimininko identifikavimo. Vabzdžių identifikavimui bus reikalingos entomologinės žinios, kurias reikės gilinti.
Surinktos medžiagos taksonominė ir ekologinė analizė, vabzdžių paplitimo ir specifiškumo šeimininkams nustatymas, šeimininko ir parazito trofinio ryšio išaiškinimas. Molekulinių metodų taikymas naujų rūšių ir morfologiškai panašių rūšių identifikavimui, filogenetinė analizė. Taksonominių ir ekologinių straipsnių rengimas ir publikavimas. Iliustruoto konspekto su rūšių aprašymais parengimas.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Lietuvos kultūrinių augalų laukinių gentainių ir gamtoje renkamų augalų išteklių išsaugojimo strategijų sukūrimas (galimas vadovas dr. Juozas Labokas)

Answer:
Kultūrinių augalų laukinių gentainių (angl. crop wild relatives – CWR) ir gamtoje renkamų augalų (wild harvested plants – WHP) išteklių išsaugojimo klausimai yra ypač aktualūs intensyvėjant klimato kaitai. Klimato ir apskritai aplinkos kaitos poveikio naudojamiesiems augalams tyrimai jau sudaro išskirtinį tyrimų bloką, glaudžiai susijusį su augalų genetinių išteklių išsaugojimu. Šiuo metu kaip tik ir reikalingi tokie pagrindžiamieji tyrimai, kuriais remiantis būtų galima numatyti laukinių gentainių ir gamtoje renkamų naudojamųjų augalų populiacijų funkcionavimo perspektyvas bei išsaugojimo galimybes siekiant užtikrinti tvarų jų panaudojimą žmogaus reikmėms.
Tyrimų tikslas yra įvertinti šių biologinių išteklių įvairovę, paplitimą, būklę ir tendencijas klimato kaitos sąlygomis bei, atsižvelgiant į faktines ir potencialias grėsmes, pagrįsti priemones jų išsaugojimui in situ užtikrinti.
Tyrimų uždaviniai: atlikti nacionalinę kultūrinių augalų laukinių gentainių ir gamtoje renkamų augalų taksonų inventorizaciją; nustatyti prioritetinius augalų taksonus remiantis aprobuotais kriterijais; atlikti prioritetinių taksonų paplitimo ir genetinės įvairovės tyrimus pasitelkiant ekogeografinę analizę, modelinių rūšių genetinius tyrimus, herbariumų duomenis, GIS bei kitas priemones; įvertinti saugojimo ex situ vaidmenį; identifikuoti grėsmes tikslinių augalų rūšių išsaugojimui bei saugojimo spragas; parengti rekomendacijas praktiniam taikymui.
Moksliniai tyrimai gali apimti: (1) laukinių gentainių įvairovės įvertinimą atsižvelgiant į šalyje auginamų kultūrinių augalų įvairovę ir ekonominę-socialinę reikšmę, kriterijų parengimą prioritetinių taksonų nustatymui, prioritetinių taksonų sąrašo sudarymą ir paplitimo analizę, nustatant jų įvairovės židinius (hotspots), pasirinktų rūšių genetinės įvairovės įvertinimą, genetinių išteklių saugojimo būklės bei spragų identifikavimą; (2) gamtoje renkamų, pvz., vaistinių augalų populiacijų įvairovės tyrimai, nustatant ir panaudojant morfometrinius žymenis, atliekant biologiškai veiklių medžiagų tyrimus (pvz., eterinių aliejų – chemotipinei įvairovei identifikuoti), įvertinant vaistinių augalų naudojimo populiarumą apklausų būdu, nustatant tikslinių rūšių augalų išteklių kaitos tendencijas.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Mikroskopiniai grybai Rytų ir Pietryčių Lietuvos miškų viršutiniame dirvožemio sluoksnyje, biologiniai ypatumai, taikomieji aspektai (galimas vadovas dr. Jurgita Švedienė)

Answer: Dirvožemis – vienas vertingiausių gamtos išteklių, sudarytas iš mineralinių dalelių, organinių medžiagų, vandens, oro ir gyvųjų organizmų. Kiekvienais metais išaiškinama vis daugiau ir daugiau dirvožemio atliekamų funkcijų, be to dirvožemis aktyviai dalyvauja palaikant gruntinių, paviršinių vandenų ir atmosferos kokybę. Ypač daug mikroskopinių grybų aptinkama miškų dirvožemyje. Miško dirvožemis yra pagrindinis mikroorganizmų rezervuaras turintis didelę įtaką organinės anglies kaupimuisi, dirvožemio struktūrai, derlingumui, produktyvumui ir augalų augimui. Pagrindinė mikroskopinių grybų funkcija dirvožemyje yra aktyvus organinių medžiagų ardymas. Grybai geba sintetinti ir į aplinką išskirti daug hidrolitinių fermentų ardančių, bet kokias organines medžiagas, be to išskirdami organines rūgštis, tirpdo sunkiai augalams prieinamus fosfatus taip pagerindami augalų mitybą. Bus tiriama Rytų ir Pietryčių Lietuvos miškų viršutinio mineralinio dirvožemio sluoksnio mikroskopiniai grybai, jų įvairovė, biologiniai savitumai bei biodestrukcinės savybės. Mikroskopiniai grybai iš dirvožemio bus išskiriami klasikiniais mikrobiologiniais metodais, identifikuojami fenotipiniais ir molekuliniais metodais, nustatomas jų gausumas, paplitimas, tiriamos jų įvairios fermentinės savybės. Bus siekiama gauti naujų žinių apie mikroskopinių grybų vidurūšinę ir tarprūšinę įvairovę Rytų ir Pietryčių Lietuvos dirvožemių viršutiniame sluoksnyje. Naujomis ir vertingomis mikroskopinių grybų rūšimis/padermėmis bus papildyta Biodestruktorių tyrimo laboratorijos Mikroorganizmų kolekcija.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Ponto-Kaspijos šoniplaukų invazijų ekologija: įžvalgos pasitelkiant funkcinę morfologiją (galimas vadovas dr. Denis Copilaş)

Answer: Ponto-Kaspijos regionas (Juodosios, Azovo ir Kaspijos jūrų žemutiniai baseinai) laikomas evoliucijos lopšiu, kuriame susiformavo neįprasta vandens fauna, itin prisitaikiusi prie žymių druskingumo svyravimų. Nemažai šių adaptyvių vėžiagyvių, žuvų, moliuskų ir žieduotųjų kirmėlių rūšių per pastarąjį amžių Šiaurės pusrutulio vidaus vandenyse išplito kaip invazinės, sukeldamos lokalius vietinių rūšių išnykimus bei ekologinių bendrijų persitvarkymus. Didžiausią invazinių Ponto-Kaspijos rūšių dalį sudaro vėžiagyviai šoniplaukos. Nepaisant žinomų jų neigiamų poveikių ir su kliamto šiltėjimu vis augančios grėsmės, šių invazijų sėkmę lemiantys veiksniai iki šiol nėra iki galo suprasti, nors ir manoma, kad tarp tam svarbių rūšių savybių gali būti didesnis vislumas ir agresyvumas. Taip pat nėra žinoma, ar svetimkraštės rūšys užimą tokią pačią ekologinę nišą kaip vietinės – jeigu taip nėra, tai vietinių rūšių pakeitimas invazinėmis gali turėti reikšmingų pasekmių su atgarsiais visai ekosistemai. Pagrindinis siūlomos tematikos tikslas yra palyginti vietines ir invazines Ponto-Kaspijos šoniplaukas, aptinkamas Lietuvos vidaus vandenyse, atliekant daugiadisciplininį tyrimą – siejant laboratorinių eksperimentų ir lauko tyrimų rezultatus su funkcinės morfologija. Ypač būtų gilinamasi į tai, (1) kaip šoniplaukų morfologija (kūno forma, dydis, galūnių ilgis ir kt.) yra susijusi su pasirenkama buveine, (2) kaip ji veikia tarprūšinių agonistinių sąveikų rezultatus bei (3) žuvų plėšravimo šiais vėžiagyviais galimybes; taip pat tiriant morfologiją būtų tikrinama, (4) ar invazinės rūšys gali lemti santykinai greitus vietinių rūšių adaptacinius pokyčius. Tyrimų rezultatai reikšmingai pagilintų mūsų supratimą tiek apie vietinių, tiek apie svetimkraščių rūšių užimamas ekologines nišas, taip pat padėtų prognozuoti invazinių rūšių, kurių atplitimas dar tik gresia ateityje, poveikius.


Question: Didžiosios miegapelės (Glis glis) populiacijų tyrimai šiauriniame paplitimo arealo pakraštyje (galimas vadovas dr. Rimvydas Juškaitis)

Answer: Didžiosios miegapelės ekologija yra gana gerai ištirta centrinėse jos paplitimo arealo dalyse, kur šios miegapelės dažniausiai gyvena Europinių bukų (Fagus sylvatica) dominuojamuose miškuose. Lietuva yra šiauriniame didžiosios miegapelės paplitimo arealo pakraštyje ir už šiaurinės Europinio buko paplitimo arealo ribos. Todėl didžiosios miegapelės gyvenimo sąlygos Lietuvoje yra visiškai kitokios, o miegapelių populiacijos yra palyginti labai mažos. Lietuvoje didžioji miegapelė yra reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą (EN kategorija – grėsmingos būklės taksonai) ir į Lietuvos Respublikos griežtai saugomų rūšių sąrašą. Yra Aplinkos ministerijos patvirtintas šios rūšies apsaugos planas, kuriame numatyta atlikti mokslinius tyrimus, skirtus geresnei didžiosios miegapelės apsaugai. Šiuo metu Lietuvoje žinoma tik 10 didžiosios miegapelės populiacijų, ir jos visos bus tiriamos doktorantūros studijų metu. Lauko tyrimai bus vykdomi vasaros metu (liepos–rugpjūčio mėnesiais). Naktinės didžiųjų miegapelių apskaitos pagal jų skleidžiamus balsus bus pagrindinis tyrimų metodas, o taip pat tyrimams bus naudojami miškotvarkos duomenys. Atliekant tyrimus, bus nustatyti didžiųjų miegapelių buveinių pasirinkimą lemiantys veiksniai ir įvertinta visų žinomų šios rūšies populiacijų būklė. Bus nustatytas didžiosioms miegapelėms potencialiai tinkamų buveinių plotas, miegapelių tankumas skirtinguose miško medynuose ir populiacijų dydis. Visose radavietėse bus įvertintas antropogeninis poveikis didžiųjų miegapelių buveinėms ir reikalingos miegapelių apsaugos priemonės. Gauti rezultatai turės tiek mokslinę, tiek ir praktinę gamtosauginę reikšmę. Bus parengtos rekomendacijos didžiosios miegapelės apsaugai Lietuvoje.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Stramenopilinių grybų, lašišinių žuvų saprolegniozių sukėlėjų, patogeniškumo ir patogeno/taršos ekotoksikologinio poveikio tyrimai (galimas vadovas dr. Milda Stankevičiūtė)

Answer:
Grybelinės kilmės ligos, kaip saprolegniozė, yra plačiai paplitusios akvakultūros sektoriuje bei natūralioje aplinkoje, tačiau iki šiol nėra veiksmingų priemonių kovoje su ligos protrūkiais. Cheminių medžiagų patekimas į aplinką lemia didėjantį aplinkos užterštumą, o tai skatina patogeninių organizmų prisitaikymą prie aplinkos pokyčių. Šiuo metu mažai žinoma apie aplinkos teršalų poveikį stramenopilinių grybų (pato)biologijai. Atsižvelgiant į tai, kad daug stramenopilinių grybų rūšių yra destruktyvių ligų sukėlėjai, o aplinkos tarša gali turėti įtakos jų patogeniškumui (hormezės efektas, taršos indukuota mikotoksinų sintezė), žinios apie patogeniškumo pokyčius aplinkos taršos kontekste („kažkas iš niekur“ fenomenas) įgyja didžiulę svarbą.
Disertacinis darbas apims stramenopilinių grybų, sukeliančių žuvų saprolegniozes, nustatymą žuvininkystės ūkiuose bei gamtiniuose vandens telkiniuose, išskirtų rūšių patogeniškumo lašišinėms žuvims, patogeniškumo pokyčių aplinkos taršos kontekste bei sukeliamų biologinių efektų tyrimus. Siekiant visapusiškai įvertinti (a)biotinių faktorių biologinį poveikį bus atliekami citogenetinių, fiziologinių ir biocheminių rodiklių tyrimai. Stramenopiliniai grybai bus išskirti iš vandens mėginių, izoliatai bus persėjami bei identifikuojami iki rūšies remiantis morfologiniais ir molekuliniais (rDNR ITS geno srities analizės) metodais. Bus gauta naujų mokslinių žinių apie patogeninių stramenopilinių grybų-žuvų-taršos sąveiką vandens ekosistemose, ekotoksikologinį poveikį žuvims, įvertinti pagrindiniai saprolegniozės protrūkių mechanizmai (a)biotinių faktorių kontekste bei įvertintas dirbtinai veisiamų ir laukinių lašišinių žuvų atsparumas (a)biotiniams faktoriams ar jų kompleksiniam poveikiui. Bus nustatyta stramenopilinių grybų rūšinė įvairovė lašišinių žuvų ūkiuose ir palyginta su šių organizmų įvairove lašišinėse upėse. Gauti rezultatai bus naudingi rengiant ar koreguojant dabartines kompleksinių stresorių poveikio ir rizikos aplinkai vertinimo gaires, gali prisidėti prie vandens taršos poveikio ekosistemoms stebėsenos programų tobulinimo įtraukiant biologinio poveikio biožymenis, neigiamos ūkinės (akvakultūra) veiklos poveikio aplinkai mažinimo priemonių taikymo ar kūrimo.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Jaunų plėšriųjų paukščių (Accipitriformes) dispersija, išgyvenamumas, erdvės, buveinių naudojimo ir judėjimo dėsningumai, bei jų pokyčiai brendimo laikotarpiu (galimas vadovas dr. Rimgaudas Treinys)

Answer:
Plėšrieji paukščiai ekosistemose užima aukščiausius mitybos grandinių lygmenis, todėl yra jautrūs, nyksta dėl ekosistemų pokyčių, kuriuos iššaukia antropogeninės kilmės veiksniai. Taip pat plėšrieji paukščiai dėl ilgos gyvenimo trukmės ir prieraišumo toms pačioms veisimosi vietoms yra tinkami modeliniai organizmai tirti fundamentaliems populiacijos dinamikos ir ekologijos mechanizmams. Iki šiol vis dar trūksta žinių apie jaunų, nesubrendusių plėšriųjų paukščių individų elgseną ir šio amžiaus individų ekologiją. Stambūs plėšrieji paukščiai ilgai gyvenantys organizmai, kurių individai reprodukcinę brandą pasiekia tik 4-5-tais gyvenimo metais. Jauni paukščiai dažnai žūva dėl natūralių ir antropogeninių priežasčių, kadangi nėra patyrę gaudyti grobį, neturi patirties atpažinti ir išvengti jiems žalingos antropogeninės veiklos ar vengti jos vietų, nėra susiformavę žiemojimo įgūdžiai ir sudėtingų geografinių barjero įveikimo elgsena migracijų metu. Todėl žinios apie jaunų individų elgseną ir ekologinius poreikius skirtingais metinio ciklo etapais ir ankstyvuoju gyvenimo tarpsniu kol pasiekia reprodukcinę brandą, yra svarbi prielaida pažinti ir prognozuoti plėšriųjų paukščių populiacijos demografijos procesus.
Šio darbo esminiai uždaviniai yra jaunų plėšriųjų paukščių, priklausančių vanaginių būriui (Accipitriformes), elgsenos tyrimai siekiant nustatyti demografijos komponentų tokių kaip dispersija, išgyvenamumas įverčius, juos veikiančius veiksnius, erdvės, buveinių naudojimo ir migracijos, klajojimo dėsningumus, bei jų pokyčius individams bręstant iki reprodukcinio amžiaus. Disertacijos metu temos plėtojimui bus panaudoti tiek konvenciniu, tiek telemetrijos metodu surinkti duomenys.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Naminės pelėdos Strix aluco žiemojimo ekologijos, fenotipinio variabilumo ir plastiškumo tyrimai (galimas vadovas dr. Rimgaudas Treinys)

Answer:
Antropogeninės veiklos sukelti globalūs ir lokalūs pokyčiai stipriai veikia ekosistemas. Sėslioms organizmų rūšims, kurių individai praleidžia visą metinį ciklą ir gyvenimą tose pačiose ekosistemose, daro įtaką skirtingi išorės veiksniai toje pačioje erdvėje. Fenotipinis plastiškumas yra mechanizmas, kuriuo rūšys prisitaiko prie vykstančių pokyčių, todėl jo tyrimai sėslių rūšių populiacijose leidžia pažinti adaptacijos prie sparčiai besikeičiančios aplinkos mechanizmus ir pasekmes populiacijos demografijai.
Sėsli, teritorinė ir spalviniu polimorfizmu pasižyminti naminė pelėda (Strigiformes, Strix aluco) – tinkama modelinė rūšis fenotipinio plastiškumo tyrimams. Iki šiol didžioji dalis tyrimų apėmė tik nedidelį metinio ciklo dalį, įprastai veisimosi sezoną, kurio metu galima registruoti fenotipinį variabilumą, populiacijos rodiklius. Tačiau, likusi metinio ciklo dalis yra nepakankamai reprezentuota dėl tinkamų metodų trūkumo. Dėl šios priežasties net ir nustatytiems fenotipiniams pokyčiams nėra pakankamai žinomi atrankos mechanizmai.
Šio darbo pagrindiniai uždaviniai apima naminės pelėdos tiek konvencinių, tiek distancinių tyrimų metodų rudens, žiemos metu plėtojimą, žiemojimo ekologijos tyrimus, porų susidarymo ir išyrimo dinamiką, fenotipų įvairovę, pasiskirstymą buveinėse, fenotipų trumpalaikius, ilgalaikius pokyčius populiacijoje, bei fenotipinio plastiškumo efektą populiacijos demografijos rodikliams.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Šeimininko – parazito sąveikos: žinduolių parazitų bendrijas formuojantys veiksniai (galima vadovė dr. Laima Baltrūnaitė)

Answer:
Šeimininko – parazito sąveikos: žinduolių parazitų bendrijas formuojantys veiksniai
Darbo tikslas – ištirti įvairių žinduolių sistematinių grupių parazitų rūšinę įvairovę bei nustatyti pagrindinius ekologinius veiksnius, formuojančius parazitų bendrijas.
Tyrimų metu bus ištirta identifikuotos žinduolių parazitų rūšys, ypatingą dėmesį skiriant potencialiai žmogui bei naminiams gyvūnams pavojingų zoonozių sukėlėjams, nustatyti pagrindiniai ekologiniai veiksniai veikiantys parazitų bendrijas skirtingose šeimininkų grupėse.
Gauti rezultatai leis išaiškinti pagrindinius populiacijose cirkuliuojančius parazitus ir nustatyti jų perdavimo galimybes, identifikuoti svarbiausius faktorius veikiančius skirtingų šeimininkų grupių parazitų bendrijas. Tyrimo metu bus įvertintos galimos zoonozių sukėlėjų grėsmės.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle