Question: Other publications

Answer:
Articles and conference papers in publications included in international databases
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. E-learning from learners‘ perspective = E. mokymasis iš besimokančiųjų perspektyvos // Santalka = Coactivity. Filologija = Philology. Edukologija = Educology. Vilnius : Technika. ISSN 1822-430X. 2012, vol. 20, no. 1, p. 49-55. DOI: 3846/cpe.2012.05. [Index Copernicus; TOC Premier; Academic Search Complete] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. E. mokymosi integravimas į tradicinę mokymo aplinką : besimokančiųjų požiūris = The integration of e-learning into a traditional training environment from the learners’ point of view // Studijos šiuolaikinėje visuomenėje : mokslo darbai = Studies in modern society : academic papers / Šiaurės Lietuvos kolegija. Šiauliai : Šiaurės Lietuvos kolegija. ISSN 2029-431X. 2012, Nr. 3(1), Nr. 3(1), p. 135-140. [Educational Research Complete] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Learners’ perceptions of e-learning = Studentų požiūriai į e. mokymą(-si) // Socialinių mokslų studijos : mokslo darbai = Social sciences studies : research papers / Mykolo Romerio universitetas. Vilnius : Mykolo Romerio universitetas. ISSN 2029-2236. 2012, Nr. 4(1), p. 19-31. [SocINDEX with Full Text; Index Copernicus] [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Articles in Lithuanian peer-reviewed journals
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius. Learner approach to online activities in a language classroom = Besimokančiųjų požiūris į internetinių mokymo priemonių naudojimą kalbų mokymui // Social media : challenges and opportunities for education in modern society : research papers = Socialinės medijos : iššūkiai ir galimybės suaugusiųjų švietimui. Vilnius : Mykolas Romeris University. ISSN 2335-738X. 2013, Vol. 1, No 1, p. 67-71. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,500]
Articles in foreign peer-reviewed journals
Kavaliauskienė, Galina; Valūnas, Darius; Valūnaitė Oleškevičienė, Giedrė. Learner attitudes to e-learning // Актуальные проблемы образования в высшей школе / Тулский государственный университет. Тула : Изд-во ТылГУ, 2012. ISBN 9785767922482. P. 8-16. [M.kr.: S 007] [Autoriaus indėlis: 0,333]


Question: Europos Sąjungos reikšmės paukščiams svarbios teritorijos Lietuvoje. Vilnius: Lietuvos ornitologų draugija, Vilniaus universiteto Ekologijos institutas, 2004. 468 p.

Legal Services, Regulations and Government


Question: Lietuvos dieniniai drugiai. Kaunas: Lututė, 2004. 247 p.


Question: Dirvožemio ekologijos raida Lietuvoje. Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2011. 206 p.

Answer: Monografijoje pateikti 50 metų dirvožemio ekologinių tyrimų Lietuvoje duomenys. Pagrindinis dėmesys skiriamas dirvožemyje vykstantiems biologiniams procesams ir jų mechanizmams. Leidinyje aprašyti svarbiausi šių tyrimų etapai.


Question: Profesorius Juozas Virbickas: mokslininko ir ichtiologo kelias : monografija. Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2011. 259 p.

Answer: Monografija skirta žymiam mokslininkui, vienam iškiliausių XX a. antrosios pusės Lietuvos ichtiologų, profesoriui Juozui Virbickui. Leidinyje apžvelgiamas profesoriaus mokslinis palikimas, susijęs su ichtiologijos mokslo tyrimų raida Lietuvoje, mokslinė ir organizacinė veikla, jo indėlis į Lietuvos zoologijos, ichtiologijos, hidroekologijos, žuvininkystės ir aplinkosaugos mokslą. Spausdinami dar niekur neskelbti profesoriaus rankraščiai.


Question: Klimato kaitos ornitologija

Answer: Mokslinėje monografijoje apžvelgiama naujos mokslo šakos – Klimato kaitos ornitologijos atsiradimo istorija, supažindinama su šios mokslo šakos ištakomis, pristatomas dabartinio klimato formavimasis Žemėje, pateikti klimato kaitos planetoje istoriniai pavyzdžiai, dabartinės globalios kaitos ypatumai. Monografijoje aprašoma klimato, kaip vieno svarbiausių limituojančių ekologinių veiksnių, svarba paukščiams, nagrinėjamas dabartinės klimato kaitos poveikis paukščių metiniam gyvenimo ciklui, atskiriems jo komponentams remiantis ne tik pasaulio, bet ir Lietuvos pavyzdžiais. Knyga supažindina su galima klimato kaitos poveikio paukščiams (rūšims, populiacijoms, rūšių gausumui, bendrijoms, migracijai, ekologinei sinchronizacijai) perspektyva, kalbama apie tai, kas laukia sparnuočių ateityje, pristatomos šio poveikio prognozės XXI amžiui, paukščių apsaugos ir išsaugojimo ateities kartoms iššūkiai, galimybės ir uždaviniai aplinkosaugos sistemai. Supažindinama su aplinkosauginiais instrumentais, taikytinais klimato kaitos poveikio atveju. Monografijoje aptartas žmonijos numatomų klimato kaitos švelninimo priemonių neigiamas poveikis paukščiams ir kaip galima jo išvengti. Monografija skiriama plačiajam skaitytojų ratui, ji pravers mokslininkams, doktorantams, aukštųjų mokyklų biologijos, ekologijos ir aplinkotyros specialybės dėstytojams ir studentams, moksleiviams kaip papildoma priemonė studijoms, biologams, aplinkosaugininkams, gamtininkams ir visiems gamtos mylėtojams.


Question: Mente et malleo. Valentinas Baltrūnas: bibliografijos rodyklė

Answer:
Knyga skirta Gamtos tyrimų centro Geologijos ir geografijos instituto konsultantui, profesoriui, fizinių mokslų habilituotam daktarui Valentinui Baltrūnui. Ją sudaro dvi dalys. Pirmojoje – surinkti kolegų straipsniai apie jo mokslinę, pedagoginę, visuomeninę veiklą, prisiminimai apie kartu atliktus darbus, rašytus straipsnius, ekspedicijas. Antrojoje dalyje – Valentino Baltrūno bibliografijos rodyklė, kurioje pateiktas jo parašytų knygų ir vadovėlių, mokslinių ir populiarių straipsnių, vykdytų projektų sąrašas. Knyga atspindi platų V. Baltrūno interesų lauką. Mokslininkas tiria jauniausiojo geologinio periodo – kvartero – stratigrafiją, storymės sandarą, paleogeografiją, geochronologiją. Jis domisi pleistoceno ledynmečių ir tarpledynmečių nuogulomis, moreninių darinių sudėtimi, formavimusi ir koreliacija. V. Baltrūnui įdomi aplinkos geologija (ekogeologija) ir aplinkos tyrimų metodologija, geoarcheologija, kultūrinio kraštovaizdžio tyrimai, mokslo, gamtos ir tautosakos paveldo tyrimai.
Knygą sudarė ir redagavo Kvartero tyrimų laboratorijos mokslo darbuotoja Violeta Pukelytė, bibliografijos rodyklę sudarė Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekos vyr. bibliografė Sigita Dagienė.
Visas tekstas


Question: Šventosios tėkmės paslaptys

Answer: Knygos „Šventosios tėkmės paslaptys“ pateikiama gamtotyrinė medžiaga apie Šventosios upės įdomybes, taikant daugiausia geografijos tyrėjų, t.p. geologų rankraštinės ir spausdintos medžiagos, abiejų autorių mokslinių tyrinėjimų apibendrinimus. stengtasi pateikti populiariai ir suprantamai, gausiai iliustruojant nuotraukomis, schemomis, kad gamta besidomintys pasiektų platesnį supratimą apie reiškinius, vykstančius slėniuose ir aplink juos. Upė siejasi ne tik su mitais, bet ir su žmonėmis, juos kūrusiais ar pergyvenančiais istorines negandas, tad gausu literatūrinių intarpų (taip pat prisiminimų) ištraukų. pateiktos žinios praverstų keliaujantiems ar plaukiantiems upe.


Question: Algimantas Jakimavičius. Entomologijos, mokslo istorijos ir bibliografijos keliais

Answer:
ISBN 978-609-8255-03-4
Leidinį sudaro dvi dalys. Pirmojoje dalyje pateikiamos Algimanto Jakimavičiaus gyvenimo ir veiklos datos, kuriose atsispindi svarbiausi biografijos, mokslinės ir visuomeninės veiklos faktai. Spausdinami kolegų mokslinio kelio apibendrinimai, draugų ir bičiulių prisiminimai, sveikinimai ir linkėjimai garbingo jubiliejaus proga.
Antrojoje knygos dalyje spausdinama Algimanto Jakimavičiaus bibliografijos rodyklė. Joje atspindėtos visos A. Jakimavičiaus mokslinės ir visuomeninės veiklos sritys. Pagrindinė mokslo sritis – entomologija, tačiau greta visada buvo mokslo istorija ir bibliografija. Iš viso į rodyklę įtraukta 1000 įrašų ir apima 1967–2019 metų publikacijas, kurios skelbtos Lietuvos ir užsienio šalių spaudoje.
PDF


Question: Čėsnienė Tatjana

Answer:
2005 m. Vilniaus universite apgynė daktaro disertaciją „Pupų (Vicia faba L.) chlorofilinių morfozių panaudojimas augalų poliforminiam atsakui į kobalto perteklių įvertinimui“1. 2005 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Gyvybės mokslų centro Biomokslų instituto docentė. Dirba augalų genetikos tyrimų srityje.
Nuorodos
1 Čėsnienė T. The use of field bean (Vicia faba L.) chlorophyll morphoses for the assessment of plant polymorphic response to cobalt excess = Pupų (Vicia faba L.) chlorofilinių morfozių panaudojimas augalų polimorfiniam atsakui į kobalto perteklių įvertinimui : summary of doctoral dissertation : biomedical science, biology (01 B). – Vilnius, 2005. – 31 p.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Dėdinas Arūnas

Answer:
Gimė 1937 m. gruodžio 12 d. Merkinėje, Varėnos r. 1956 m. baigė Vilniaus pirmąją vidurinę mokyklą. 1962 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Gamtos-geografijos fakultetą. Įgijo vidurinės mokyklos geografijos-biologijos mokytojo specialybę.
1962–1967 m. – Šilalės r. vidurinės mokyklos mokytojas, 1967–1968 m. – LSSR žemėtvarkos projektavimo instituto vyr. inžinierius geografas. 1968 m. – Vilniaus miesto 4-os mokyklos-internato auklėtojas, 1968–1971 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto aspirantas, 1971–1972 m. – Fitopatogeninių mikroorganizmų biologijos sektoriaus vyresnysis laborantas, 1972–1974 m. – jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1974–1975 m. – Vilniaus hidrometeorologijos observatorijos vyresnysis inžinierius, 1975–1980 m. – Aplinkos užterštumo tyrimų ir kontrolės skyriaus viršininkas, 1981–1984 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Biodestruktorių tyrimo laboratorijos vyresnysis mokslinis bendradarbis.
1973 m. Latvijos žemės ūkio akademijoje apgynė mokslų kandidato disertaciją „Virusinės uoginių kultūrų ligos Lietuvos SSR“1. 1974 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis.
Išspausdino per 26 mokslinius ir mokslo populiarinimo straipsnius. Su bendraautoriais publikavo knygą „Augalų virusinių ligų tyrimai Lietuvoje“2.
Mirė 1984 m. liepos 22 d. Vilniuje.
Nuorodos
1 Дединас А. Вирусные болезни ягодных культур в Литовской ССР: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Елгава, 1973. – 24 с.
2 Šimkūnas R., Stasevičius R., Rančelienė Ž., Staniulis J., Makutėnaitė M., Dėdinas A. Augalų virusinių ligų tyrimai Lietuvoje. – Vilnius, 1972. – 110 p.


Question: Gutauskienė Kvartūnaitė Irena

Answer:
Gimė 1945 m. liepos 7 d. Kvaselių kaime (Utenos r.). 1963 m. baigė vakarinį skyrių prie Utenos antros vidurinės mokyklos. 1968 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio universiteto Gamtos-geografijos fakultetą. Įgijo vidurinės mokyklos biologijos ir žemės ūkio gamybos pagrindų mokytojos specialybę.
1968–1969 m. – VVPI Žemės ūkio pagrindų katedros vyresnioji laborantė, 1969 m. – Žemės ūkio pagrindų katedros ir Botanikos katedros dėstytoja, 1969–1976 m. – stažuotoja tyrinėtoja, 1976–1978 m. – vyr. dėstytoja, 1978–1998 m. – Žemės ūkio pagrindų ir taikomųjų darbų katedros asistentė, 1998–2000 m. – Agrobiologijos katedros docentė. 2000–2008 m. – Botanikos katedros docentė.
1977 m. apgynė mokslų kandidato disertaciją „Kukurūzų derliaus formavimas ir jų kokybė tręšiant padidintomis azoto normomis ir mikroelementais“1. 1978 m. suteiktas mokslų kandidatės laipsnis. 1993 m. nostrifikuota daktare.
Išspausdino per 40 mokslinių straipsnių.
VVPI dėstė citologiją, augalininkystę, daržininkystę, vedė laboratorinius darbus bei augalininkystės lauko praktiką.
1985 m. suteiktas docentės pedagoginis mokslo vardas.
Nuorodos
1 Гутаускене И. Формирование урожая кукурузы и ее качество при удобрении повышенными нормами азота и микроэлементами: диссертация … канд. c-х. наук. – Вильнюс, 1976. – 228 с.


Question: Griniuvienė Ona

Answer:
Gimė 1921 m. spalio 2 d. Kaune. 1940 m. baigė Kauno Aušros mergaičių gimnaziją, 1943 m. – Šiaulių prekybos institutą. 1957 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto (VVPI) Gamtos-geografijos fakultetą, įgijo biologijos ir chemijos mokytojos specialybę.
1958–1968 m. – VVPI Botanikos katedros vyresnioji dėstytoja, 1968–1980 m. – docentė. 1958–1959 m. – VVPI Biologinės stoties vedėja.
1968 m. Leningrado A. Gerceno valstybiniame pedagoginiame institute apgynė mokslų kandidato disertaciją „Užklasinis skaitymas žmogaus anatomijos, fiziologijos ir higienos dėstymo procese“1. 1968 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. [1993/1994] nostrifikuota daktare.
Publikavo mokymo priemonę „Materialinė gėlininkystės fakultatyvo bazė“2.
VVPI vedė bendrosios biologijos dėstymo metodikos pratybas, vadovavo lauko praktikoms, žmogaus anatomijos, fiziologijos ir higienos dėstymo metodiką. 1970 m. suteiktas docentės pedagoginis mokslo vardas.
Nuorodos
1 Griniuvienė O. Užklasinis skaitymas žmogaus anatomijos, fiziologijos ir higienos dėstymo procese. – Vilnius, 1968. – 278 p. (rankraštis, rusų k.).
2 Griniuvienė O. Materialinė gėlininkystės fakultatyvo bazė: metodiniai nurodymai. – Vilnius, 1974. – 47 p.


Question: Grigaliūnaitė Banga

Answer:
Gimė 1945 m. balandžio 17 d. Vilniuje. 1963 m. baigė Vilniaus pirmąją darbo jaunimo vidurinę mokyklą. 1970 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologės, biologijos ir chemijos mokytojos specialybę.
1963–1973 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Fitopatogeninių mikroorganizmų laboratorijos vyr. laborantė, 1974–1985 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 1985–1989 m. – mokslo darbuotoja, 1990–2010 m. – vyresnioji mokslo darbuotoja. 2010–2015 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto fitopatogeninių mikroorganizmų laboratorijos vyresnioji mokslo darbuotoja.
1985 m. Botanikos institute apgynė mokslų kandidato disertaciją „Lietuvos TSR milteniečiai grybai“1. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Tyrė Erysiphales (Milteniečių) eilės, Botrytis, Sclerotinia ir kitų genčių rūšių grybų, parazituojančių augalus, paplitimą ir biologiją. Surinko ir išaiškino 92 milteniečių rūšis ant 854 rūšių augalų, 8 Botrytis genties rūšis ant 687 augalų taksonų. Identifikavo per 100 augalų grybinių ligų sukėlėjų taksonų ant 62 sumedėjusių augalų rūšių. Tyrė šiltnamių žemės mikromicetus, želdynų, gėlių parazitinius grybus. Sudarė per 2000 fitopatologinių grybų pavyzdžių rinkinį. Išspausdino daugiau nei 150 mokslinių, 200 mokslo populiarinimo straipsnių. Publikavo knygas: „Lietuvos milteniečiai“2, „Milteniečiai (Erysiphales)“3.
2001 m. (su bendraautoriais) už darbų ciklą „Lietuvos makromicetų ir augalų parazitinių mikromicetų įvairovės įvertinimas (1991–2000 m.)“ paskirta Lietuvos mokslo premija.
Nuorodos
1 Григалюнайте Б. Мучнисто-росяные грибы Литовской ССР: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1985. – 250 с.
2 Григалюнайте Б. Мучнисто-росяные грибы Литвы = Lietuvos miltgrybiai (Erysiphaceae Lév.): монография. – Vilnius, 1990 – 87 c.
3 Grigaliūnaitė B. Milteniečiai (Erysiphales). – Lietuvos grybai 3 (1). – Vilnius, 1997. – 195 p.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Gricius Albinas

Answer:
Gimė 1936 m. rugsėjo 10 d. Ukmergėje. 1951 m. baigė Ukmergės vidurinę mokyklą. 1955 m. – Ukmergės pedagoginę mokyklą. 1960 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Geografijos, biologijos, chemijos skyrių. Įgijo biologijos-chemijos mokytojo specialybę. 1959–1961 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Sporinių augalų sektoriaus vyr. laborantas, 1961–1973 m. – jaunesnysis mokslinis bendradarbis, 1988–1999 m. – vyresnysis mokslinis bendradarbis. 1973–1988 m. – Vyriausiosios enciklopedijų redakcijos Biologijos ir medicinos mokslinės redakcijos vedėjas.
1969 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją „Lietuvos TSR kempininiai (Polyporaceae  s. l.) grybai ir jų ūkinė reikšmė“1. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Tyrė Lietuvos makromicetus (daugiausia kempininius grybus), ypatingai medieną gadinančius afitoforiečių eilės grybus. Tyrė jų rūšinę sudėtį, kai kurių rūšių biologines savybes. Nustatė, kad Lietuvoje kempininių grybų yra 137 rūšys, 13 varietetų ir 50 formų, augančių ant 46 sumedėjusių augalų rūšių. Pirmą kartą Lietuvoje surasta jų 39 rūšys, 4 varietetai ir 33 formos. Nustatė, kad šie grybai dažniausiai parazituoja egles, beržus, drebules, juodalksnius, ąžuolus, pušis. Išspausdino per 20 mokslinių, 7 mokslo populiarinimo straipsnius.
Su bendraautoriais publikavo knygas: „Grybai“2, „Lietuvos grybai, Afiloforiečiai“3.
Lietuviškosios tarybinės enciklopedijos 12-os tomų leidybos vadovas.
Nuorodos
1 Грицюс, А. Трутовые грибы (Polyporaceae S. L.) Литовской ССР и их хозяйственное значение: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1969. – 25 с.
2 Mazelaitis J., Gricius A. Grybai. – Vilnius, 1966. – 176 p.
Mazelaitis J., Gricius A. Grybai. – Vilnius, 1970. – 215 p. (antrasis papildytas leidimas).
3 Gricius A., Matelis A. Lietuvos grybai, Afiloforiečiai (Aphyllophorales). 6 (2). – Vilnius, 1996. – 232 p.


Question: Gylytė Brigita

Answer:
Gimė 1979 m. rugpjūčio 12 d. Rokiškyje. 1996 m. baigė Pasvalio raj. Saločių vidurinę mokyklą (dabar Saločių Antano Poškos pagrindinė mokykla). 2001 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologijos bakalauro kvalifikacinį laipsnį, 2003 m. – biologijos magistro kvalifikacinį laipsnį, 2005 m. – mokytojo profesinę kvalifikaciją.
2003–2012 m. – Vėliučionių vaikų socializacijos centro auklėtoja, biologijos mokytoja; 2010–2014 m. – Gamtos tyrimų centro Hidrobotanikos laboratorijos Vandens ekotoksikologijos sektoriaus vyr. laborantė, jaunesnioji mokslo darbuotoja, nuo 2014 m. – Vandens ekotoksikologijos laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, mokslo darbuotoja.
2015 m. Gamtos tyrimų centre apgynė daktaro disertaciją „Vario oksido nanodalelių suspensijų sukeliami biologiniai efektai Nitellopsis obtusa (Desv.) J. Groves.“1.
Išspausdino šešis mokslinius straipsnius.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Graikijoje, JAV, Šveicarijoje, Lenkijoje.
2013 ir 2014 m. suteikta Lietuvos mokslų akademijos doktoranto stipendija.
Lietuvos augalų fiziologų draugijos narė.
Nuorodos
1 Gylytė B. Biological effects induced by the suspensions of copper oxide nanoparticles in the cells of Nitellopsis obtusa (desv.) J. Groves = Vario oksido nanodalelių suspensijų sukeliami biologiniai efektai Nitellopsis obtusa (desv.) J. Groves ląstelėms : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2015. – 44 p.


Question: Ivanauskas Algirdas

Answer:
Gimė 1984 m. rugsėjo 29 d. Vilniuje. 2002 m. baigė Vilniaus raj. Sužionių vidurinę mokyklą. 2009 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo molekulinės biologijos bakalauro ir mikrobiologijos magistro kvalifikacinius laipsnius.
2008–2009 m. – Botanikos instituto Fitovirusų laboratorijos vyresnysis laborantas, 2009–2013 m. – doktorantas, 2013–2014 m. – Gamtos tyrimų centro Fitovirusų laboratorijos biologas, 2014–2017 m. – mokslo darbuotojas, nuo 2017 m. – Augalų patologijos laboratorijos mokslo darbuotojas.
2014 m. Gamtos tyrimų centre apgynė mokslų daktaro disertaciją „Fitoplazmos ir jų vabzdžiai pernešėjai Lietuvoje“1. 2014 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertacinio darbo metu buvo aptiktos ir identifikuotos Lietuvoje paplitusios fitoplazmos vabzdžiuose, surinktuose nuo įvairių augalų su fitoplazminiais simptomais. Nustatyti fitoplazmų vabzdžiai pernešėjai bei atskleisti identifikuotų ir kitų fitoplazmų filogenetiniai giminingumai.
Išspausdino 9 mokslinius, keletą mokslo populiarinimo straipsnių.
2010 m. stažavosi Turino universiteto Žemės ūkio fakulteto DIVAPRA laboratorijoje.
Vilniaus universitete dėsto augalų fiziologiją.
Lietuvos mikrobiologų draugijos, Lietuvos biochemikų draugijos narys.
Nuorodos
1 Ivanauskas A. Phytoplasmas and their insect vectors in Lithuania = Fitoplazmos ir jų vabzdžiai pernešėjai Lietuvoje : summary of doctoral dissertation. – Vilnius 2014. – 36 p.


Question: Juodkaitė Regina

Answer:
2007 m. Vilniaus universitete apgynė daktaro disertaciją „Tulpių (Tulipa L.) biologinės įvairovės ir vegetatyvinio dauginimosi potencialo įvertinimas Vilniaus universiteto Botanikos sode“1. 2007 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Vilniaus universiteto Botanikos sodo Vingio skyriaus vadovė.
Nuorodos
1 Juodkaitė R. Assessment of tulips (Tulipa L.) biological diversity and vegetative reproduction potential at the Botanical Gardens of Vilnius University = Tulpių (Tulipa L.) biologinės įvairovės ir vegetatyvinio dauginimosi potencialo įvertinimas Vilniaus universiteto Botanikos sode : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2007. – 38 p.


Question: Jokantaitė Milda Tautvilė

Answer:
Gimė 1940 m. birželio 8 d. Kairių kaime (Panevėžio apsk.). 1958 m. baigė Šimonių vidurinę mokyklą. 1964 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologės-mikrobiologės, biologijos ir chemijos mokytojos specialybę.
1964 m. – vyno gamyklos „Anykščių vynas“ mielių paruošėja. 1964–1965 m. – Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto Augalų anatomijos ir fiziologijos katedros laborantė. 1965 m. – vyno gamyklos „Anykščių vynas“ inžinierė chemikė, 1965–1967 m. – Eksperimentinės laboratorijos inžinierė mikrobiologė, 1967–1970 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto aspirantė, 1970 m. – vyr. laborantė, inžinierė, 1972 –1982 m. – Mikroorganizmų genetikos laboratorijos jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1982–2001 m. – Genetikos laboratorijos vyresnioji mokslinė bendradarbė.
1976 m. Leningrado A. Ždanovo valstybiniame universitete apgynė biologijos mokslų kandidato disertaciją „Mielių, naudojamų Lietuvos vaisių-uogų pramonėje, selekcinė-genetinė charakteristika“1. 1993 m. nostrifikuota daktare.
Disertaciniame darbe išskyrė ir atrinko naujus gamybinius vyno mielių kamienus, galimus naudoti didelio cukringumo vaisių-uogų sulčių fermentacijai. Ištyrė genetinę jų struktūrą. Gautų tyrimų pagrindu galima planuoti būdus ir metodus, kuriant specifinėmis savybėmis pasižyminčius gamybinius mielių kamienus.
Išspausdino 76 mokslinius straipsnius.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose buvusioje SSRS, Prancūzijoje, Olandijoje, Latvijoje, Suomijoje.
Buvo Lietuvos biochemikų, Lietuvos genetikų ir selekcininkų draugijų narė.
Nuorodos
1 Йокантайте М. Т. Селекционно-генетическая характеристика дрожжей, применяемых в плодово-ягодном виноделии Литвы: Автореферат дис. на соискание учен. степени кандидата биол. наук. – Ленинград, 1976. – 22 с.


Question: Jančys Zenonas

Answer:
Gimė 1952 m. lapkričio 15 d. Naivių kaime (Kupiškio r.). 1970 m. baigė Kupiškio m. vidurinę molyklą. 1975 m. baigė Vilniaus universiteto Chemijos fakultetą, įgijo chemiko specialybę.
1971–1975 m. – Vilniaus universiteto Chemijos fakulteto Bendrosios chemijos katedros laborantas. 1975–1976 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Augalų mutagenezės laboratorijos vyr. laborantas. 1976 m. – inžinierius, 1977–1980 m. – aspirantas, 1980–1987 m. – vyr. laborantas, 1987–1992 m. – jaunesnysis mokslinis bendradarbis, 1992–1997 m. – Botanikos instituto Ląstelių inžinerijos laboratorijos mokslo darbuotojas, 1997–2011 m. – vyresnysis mokslo darbuotojas. Nuo 2011 m. – Mokslininkų sąjungos instituto (MSI) mokslinis MTEP veiklų ekspertas, nuo 2012 m. – MSI vyresnysis mokslinis darbuotojas.
1992 m. Botanikos institute apgynė mokslų kandidato disertaciją „DNR reparacija augaluose, apšvitintuose įvairiomis trumpabangių ultravioletinių spindulių dozėmis“1. 1993 m. nostrifikuotas daktaru.
Disertaciniame darbe tyrimo rezultatus palygino su reparacijos proceso matematiniu modeliu ir parodė, kad reparacija augaluose vyksta bent dvejomis skirtingomis kinetikomis: (lengvai-greitai pašalinami UV-pažeidimai ir likusioji dalis – sunkiai). Priklausomai nuo trumpabangių UV spindulių dozės, šių procesų proporcijos varijuoja plačiame intervale – didėjant UV dozei, sunkiai pašalinamų pažeidimų proporcija didėja nuo ~0 iki ~90 proc.
Dirbo augalų ląstelių pažeistos genetinės informacijos ir reparacijos molekulinių mechanizmų tyrimo srityje. Domėjosi augalų augimo, raidos procesų, sąveikų fitopatogenas–augalas matematiniu modeliavimu. Išspausdino apie 20 mokslinių straipsnių.
Aktyviai dalyvavo projektuojant ir diegiant informacines sistemas Botanikos, Biochemijos institutuose, Mokslininkų rūmuose, Verkių regioniniame parke.
Buvo Lietuvos augalų fiziologų, Lietuvos biochemikų draugijų narys. Lietuvos mokslininkų sąjungos, tarptautinės mokslininkų organizacijos „Euroscience“ narys.
Nuorodos
1 Янчис З. Репарация ДНК в растениях, облученных разными дозами коротковолнового ультрафиолетового света = DNR reparacija augaluose, apšvitintuose įvairiomis trumpabangių ultravioletinių spindulių dozėmis : автореферат диссертации на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1992. – 26 с.


Question: Jurevičius Jonas

Answer:
Gimė 1943 m. lapkričio 11 d. Vilkeliškių kaime (Šakių r.). 1962 m. baigė Šakių vidurinę mokyklą. 1968 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakultetą. Įgijo mokslinio agronomo specialybę.
1968–1970 m. dirbo Vilniaus raj. „Bolševiko“ kolūkio vyr. agronomu, 1970–1972 m. – žurnalo „Žemės ūkis“ skyriaus vedėju-redaktoriumi. 1973–1985 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto aspirantas, asistentas, 1985–2010 m. Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos mokslo darbuotojas.
1985 m. Botanikos institute apgynė biologijos mokslų kandidato disertaciją „Faktoriai, lemiantys lateralinio β-indolilacto rūgšties gradiento formavimąsi fototropinio išlinkimo realizacijos fazėje“1. 1985 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Disertacijoje apibendrino bandymų, atliktų su kviečių koleoptilėmis ir saulėgrąžų hipokotiliais, duomenis. Parodė, kad Chlolodno-Vento teorija iš esmės teisingai aiškina fototropinių išlinkimų pasirodymą, kaip pasekmę IAR asimetrinio pasiskirstymo iš vienos pusės apšviestame organe. Apšvietimas fototropiškai aktyvia šviesa sukelia IAR konjugatų irimą apšviestoje pusėje. Šita dalis IAR papildo transportabilios IAR kiekį ir tarnauja bendru šaltiniu fitohormono lateralinio gradiento formavimesi.
Dirbo fitohormonų fiziologinių analogų veiklos tyrimo ir praktinio pritaikymo srityse. Išspausdino daugiau kaip 40 mokslinių straipsnių, virš 50 mokslo populiarinimo straipsnių.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Rusijoje, Ukrainoje, Latvijoje.
Lietuvos augalų fiziologų draugijos narys.
Yra publikavęs kelis eilėraščių rinkinius.
Nuorodos
1 Юрявичюс И. Факторы, обуславливающие формирование латерального градиента β-индолилуксусной кислоты на фазе реализации фототропического изгиба: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1985. – 28 с.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Karitonas Rolandas

Answer:
Gimė 1963 m. rugsėjo 25 d. Šiauliuose. 1981 m. baigė Šiaulių 14-ąją vidurinę mokyklą (dabar Šiaulių Lieporių gimnazija). 1986 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos miškų ūkio fakultetą. Įgijo miškininko inžinieriaus specialybę.
1994–1999 m. – Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės instituto jaunesnysis mokslinis darbuotojas, doktorantas, 1999–2002 m. – mokslo darbuotojas. 2003–2010 m. – Botanikos instituto mokslo darbuotojas, nuo 2010 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Vandens ekotoksikologijos laboratorijos mokslo darbuotojas.
1999 m. Lietuvos žemės ūkio universitete ir Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės institute apgynė daktaro disertaciją „Azoto trąšų ir mineralinio azoto dirvožemyje įtaka brokolių bei žiedinių kopūstų derliui ir jo kokybei“1. 1999 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe nustatė azoto trąšų ir jų normų įtaką žiedinių kopūstų ir brokolių derliui ir kokybei velėniniame jauriniame glėjiškai pajaurėjusiame priesmėlio ant vidutinio priemolio dirvožemyje, įvertino dirvožemio nitratinio azoto įtaką augalams. Nustatė azoto trąšų efektyvumą pagal dirvožemio ir augalų kokybinius rodiklius, ištyrė azoto trąšų įtaką mineralinio azoto dinamikai dirvožemyje augalų vegetacijos metu. Parengė žiedinių kopūstų ir brokolių tręšimo azotu sistemą pagal mineralinio azoto kiekį dirvožemyje pavasarį.
Išspausdino apie 14 mokslinių, keturis mokslo populiarinimo straipsnius.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Graikijoje, Šveicarijoje, Honkonge, JAV, Prancūzijoje, Lenkijoje, Estijoje, Suomijoje, Kanadoje, Norvegijoje, Vokietijoje.
Vadovavo dviejų Vilniaus universiteto bakalauro ir magistro programų studentų diplominiams darbams. Lietuvos augalų fiziologų draugijos narys.
Nuorodos
1 R. Karitonas. Azoto trąšų ir mineralinio azoto dirvožemyje įtaka brokolių bei žiedinių kopūstų derliui ir jo kokybei = Effect of nitrogen fertilizers and mineral N in soil on yield and quality of broccoli and cauliflower : daktaro disertacijos santrauka. – Kaunas (Babtai), 1999. – 32 p.


Question: Koryznienė Janušauskaitė Dalia

Answer:
Gimė 1975 m. vasario 8 d. Dervelių kaime (Pakruojo r.). 1993 m. baigė Radviliškio Vinco Kudirkos vidurinę mokyklą. 1999 m. baigė Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultetą. Įgijo gamtos mokslų magistro laipsnį, gimnazijos biologijos mokytojos specialybę.
1999–2001m. – Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos Gravitacinės fiziologijos sektoriaus vyresnioji laborantė, 2001–2006 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2006–2010 m. – doktorantė, 2010–2014 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Eksperimentinės augalų ekologijos laboratorijos biologė, nuo 2017 m. – Augalų fiziologijos laboratorijos biologė.
2013 m. Vilniaus universitete ir Gamtos tyrimų centre apgynė daktaro disertaciją ,,Sėjamosios pipirnės gravitacijos jutimo tyrimas“ 1. 2013 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe pirmą kartą buvo palyginti to paties daigo šaknies ir hipokotilio gravitacijos jutimo savitumai skirtingomis gravitacinio dirginimo sąlygomis. Buvo patvirtinta prielaida, kad viduląstelinės jėgos, pirmiausia generuojamos citoskeleto, moduliuoja nuo gravitacinės jėgos priklausomą amiloplastų (augalinės ląstelės bespalvių plastidžių) išsidėstymą ir judėjimą tiek šaknų, tiek hipokotilių gravisensorinėse ląstelėse.
Išspausdino apie dešimt mokslinių straipsnių.
Dalyvavo tarptautinėse mokslinėse konferencijose Belgijoje, Italijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Ukrainoje, Baltarusijoje, Rusijoje.
Lietuvos augalų fiziologų draugijos narė.
Nuorodos
1 Koryznienė D. Investigation on gravity sensing in garden cress seedlings = Sėjamosios pipirnės gravitacijos jutimo tyrimas : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2013. – 35 p. (anglų k.).


Question: Kazlauskas Martynas

Answer:
Gimė 1982 m. kovo 11 d. Šiauliuose. 2000 m. baigė Šiaulių Jovaro vidurinę mokyklą. 2004 m. baigė Šiaulių universiteto ekologijos ir aplinkotyros bakalauro programą, 2006 m. – Vilniaus universiteto biologijos magistro programą.
2003–2005 m. Šiaulių universiteto botanikos sodo darbuotojas, 2005–2009 m. – inžinierius, laborantas, 2008–2009 m. – Ekologijos instituto laborantas, 2012–2013 m. – Gamtos tyrimų centro tyrėjas, nuo 2009 m. – Šiaulių universiteto lektorius, nuo 2016 m. – Šiaulių universiteto Botanikos sodo direktorius. 2010 m. Gamtos tyrimų centre ir Vilniaus universitete apgynė daktaro disertaciją „Visuomenės nuomonė apie Lietuvos stambiuosius žinduolius, jų populiacijų valdymą ir apsaugą“1. 2010 m. suteiktas mokslų daktaro laipsnis.
Išspausdino virš 10 mokslinių, keletą populiarių straipsnių.
Bendraautoris knygos „Lietuvos ir Latvijos pasienio regiono invaziniai organizmai“2.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Latvijoje, Šveicarijoje, Danijoje.
Šiaulių universitete dėstė ir dėsto kursus „Globali ekologija“, „Populiacijų valdymas ir modeliai“, „Gyvosios gamtos išteklių valdymas“, veda kompleksinę lauko praktiką.
Lietuvos mokslininkų sąjungos narys.
Nuorodos
1 Kazlauskas M. Public attitudes towards Lithuanian large mammals, their population management and conservation = Visuomenės nuomonė apie Lietuvos stambiuosius žinduolius, jų populiacijų valdymą ir apsaugą : daktaro disertacijos santrauka. – Vilnius, 2010. – 36 p.
2 Gudžinskas, Z., Kazlauskas, M., Pilāte, D., Balalaikins, M., Pilāts


Question: Karosienė-Glodenytė Jūratė

Answer:
Gimė 1975 m. gegužės 2 d. Vilniuje. 1993 m. baigė Vilniaus 12-ąją vidurinę mokyklą. 1997 m. baigė Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo gamtos mokslų magistro laipsnį, gimnazijos biologijos mokytojos specialybę.
1999 m. – Botanikos instituto Hidrobotanikos laboratorijos vyresnioji laborantė, asistentė, 2000–2007 m. – doktorantė, 2007–2008 m. – Hidrobotanikos laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2008–2010 m. – mokslo darbuotoja. 2010–2014 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Hidrobotanikos laboratorijos mokslo darbuotoja, 2014–2018 m. – Algologijos ir mikroorganizmų ekologijos laboratorijos mokslo darbuotoja. Nuo 2019 m. vyresnioji mokslo darbuotoja.
2008 m. Botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Epifitono dumblių bendrijos, jų sezoniniai ir erdviniai formavimosi ypatumai įvairaus trofiškumo ežeruose“1. 2008 m. suteiktas mokslų daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe atliko išsamius epifitono dumblių floristinius tyrimus kalvoto moreninio landšafto penkiuose įvairaus trofiškumo ežeruose. Sudarė Lietuvos gėlųjų vandens telkinių epifitono dumblių rūšių sąvadą. Lietuvos gėluose vandenyse epifitono algocenozėse aptiko 32 naujas dumblių rūšis. Įvertino skirtingų ekologinių grupių makrofitų rūšių epifitono dumblių bendrijų formavimosi ypatumus. Išanalizavo labiausiai ežeruose paplitusių makrofitų rūšių epifitono dumblių bendrijų sezoninę kaitą mezotrofiniame su eutrofiškumo bruožais Gulbino ežere bei erdvinę kaitą penkiuose įvairaus trofiškumo ežeruose. Pagal epifitono dumblių tyrimų duomenis įvertino tirtų ežerų vandens kokybę.
Išspausdino apie 20 mokslinių ir populiarių straipsnių.
Dalyvavo daugiau nei 25-iose tarptautinėse mokslinėse konferencijose.
2001 m. stažavosi Gento universitete, 2002, 2008 m. – Baltarusijos valstybiniame universitete, 2015 m. – Masaryko universitete, 2015, 2016 m. – Gdansko universiteto Okeanografijos institute.
Lietuvos algologų draugijos narė; Europos fikologų draugijos narė.
Nuorodos
1 Karosienė J. Spatial and seasonal formation of epiphyton algal communities in lakes of different trophic status = Epifitono dumblių bendrijos, jų sezoniniai ir erdviniai formavimosi ypatumai įvairaus trofiškumo ežeruose : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2008. – 30 p. (anglų k.).


Question: Kačergius Audrius

Answer:
Gimė 1967 m. vasario 18 d. Marijampolėje. 1985 m. baigė Marijampolės 5-ąją vidurinę mokyklą. 1993 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologo specialybę.
1993–1995 m. – Botanikos instituto Fitopatogeninių mikroorganizmų laboratorijos asistentas, 1995–2000 m. – doktorantas, 2000–2007 m. – mokslo darbuotojas, nuo 2007–2010 m. – vyresnysis mokslo darbuotojas. 2010–2012 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Fitopatogeninių mikroorganizmų laboratorijos vyresnysis mokslo darbuotojas. Nuo 2013 m. – Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro Vokės filialo Lengvų dirvožemių ir augalininkystės mokslų skyriaus mokslo darbuotojas.
2000 m. Botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Lietuvoje paplitusių piktžolių mikobiota, jos rūšių sudėtis ir kai kurios biologinės savybės“1. 2000 m. suteiktas daktaro laipsnis. Tyrė piktžolių, uogakrūmių ir kt. augalų parazitinius mikromicetus. Publikavo daugiau nei 30 mokslinių straipsnių. 2001 m. stažavosi Ašerslėbeno Atsparumo ir augalų patogenų diagnostikos institute, 2005 m. – Kvedlinburgo Kultūrinių augalų tyrimo centre, 2012 m. stažavosi Mendelio universitete ir Aberdyno universitete Škotijoje.
Lietuvos fitopatologų sąjungos, Lietuvos mikrobiologų sąjungos narys.
Nuorodos
1 Kačergius A. Mycobiota of weeds in Lithuania, species diversity and some biological peculiarities = Lietuvoje paplitusių piktžolių mikobiota, jos rūšių sudėtis ir kai kurios biologinės savybės : summary of doctoral dissertation : biomedical sciences (B 000), biology (01 B) / Audrius Kačergius ; Institute of Botany. – Vilnius, 2000. – 34 p.


Question: Krupovnickienė (Vaičiulytė) Alina

Answer:
Gimė 1954 m. vasario 23 d. Viekšniuose. 1972 m. baigė Viekšnių vidurinę mokyklą. 1978 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologės, biologijos ir chemijos dėstytojos specialybę.
1978–1980 m. – Lietuvos MA Biochemijos instituto Fermentų chemijos sektoriaus vyr. laborantė. 1980–1983 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos vyr. laborantė, 1983–1986 m. – aspirantė, 1986–1989 m. – inžinierė. 1989–1991 m. – jaunesnioji mokslinė bendradarbė.
Nuo 1991 m. – LR Sveikatos apsaugos ministerijos Eksperimentinės ir klinikinės medicinos mokslinio tyrimo instituto vyresnioji mokslinė bendradarbė. Vėliau emigravo į JAV.
1990 m. Botanikos institute apgynė mokslų kandidatės disertaciją „Auksino transporto vaidmens tyrimas, veikiant augimą abscizine rūgštimi“1. [1993/1994 m.] nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Nuorodos
1 Круповницкене А. Изучение роли транспорта ауксина в действии абсцизовой кислоты на рост : Автореферат дис. на соискание учен. степени кандидата биол. наук. – Вильнюс, 1990. – 21 с.


Question: Karpavičienė (Kamaitytė) Birutė

Answer:
Gimė 1963 kovo 18 d. Skardupių kaime (Šakių r.). 1981 m. baigė Šakių Z. Angariečio vidurinę mokyklą (šiuo metu Šakių “Žiburio” gimnazija). 1986 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą. Įgijo biologės, biologijos ir chemijos dėstytojos specialybę.
1986–1989 m. – Vilkaviškio r. Gižų vidurinės mokyklos biologijos ir chemijos mokytoja; 1989–1999 m. – Botanikos instituto Ekonominės botanikos laboratorijos vyr. laborantė, 1999–2008 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2008–2010 m. – mokslo darbuotoja; 2010–2016 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Ekonominės botanikos laboratorijos mokslo darbuotoja, nuo 2016 – vyresnioji mokslo darbuotoja.
2007 m. Botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Česnako (Allium L.) genties rūšių paplitimo ir biologijos bei ekologijos ypatybės Lietuvoje“1. 2007 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe atliko 6-ių Lietuvoje savaime augančių Allium genties rūšių augaviečių geografinį, ekologinį ir fitocenotinį įvertinimą, nustatė atskirų rūšių paplitimą ribojančius ekologinius ir antropogeninius veiksnius. Įvertino vidurūšinę morfologinę bei kariologinę įvairovę, antropogeninių veiksnių įtaką cenopopuliacijų būklei ir išlikimui. Nustatė generatyvinio ir vegetatyvinio dauginimosi būdų intensyvumą, jų reikšmę cenopopuliacijų atsinaujinimui ir išlikimui.
Išspausdino apie 30 mokslinių, nemažai mokslo populiarinimo straipsnių.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Baltarusijoje, Estijoje, Latvijoje, Lenkijoje, Rusijoje, Tailande, Turkijoje.
Žurnalo „Botanica Lithuanica“ redakcinės kolegijos narė.
Nuorodos
1 Karpavičienė B. Peculiarities of the distribution, biology and ecology of Allium species in Lithuania = Česnako (Allium L.) genties rūšių paplitimo ir biologijos bei ekologijos ypatybės Lietuvoje : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2007. – 34 p.


Question: Kleizaitė Violeta

Answer:
1992 m. Botanikos institute apgynė mokslų kandidato disertaciją „Arabidopsis thaliana (L.) Heynh. gliutamatdehidrogenazės izofermentų savybės ir jų fermentinio aktyvumo reguliacija“1. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Dirba Gyvybės mokslų centro Biomokslų instituto vyresniąja mokslo darbuotoja.
Nuorodos
1 Кляйзайте В. Свойства изоферментов глютаматдегидрогеназы и регуляция их ферментативной активности у Arabidopsis Thaliana (L.) Heynh. = Arabidopsis Thaliana (L.) Heynh. gliutamatdehidrogenazės izofermentų savybės ir jų fermentinio aktyvumo reguliacija : автореферат диссертации на соискание ученой степени кандидата биологических наук : 03.00.12 – физиология растений, 03.00.15 – генетика. – Вильнюс, 1992. – 18 p.


Question: Kovėra Tomas

Answer:
Gimė 1972 m. lapkričio 25 d. Kėdainiuose. 1990 m. baigė Kėdainių r. akademijos vidurinę mokyklą. 1996 m. baigė Vilniaus pedagoginio universiteto biologijos specialybės kursą. Įgijo bendrojo lavinimo mokyklos biologijos mokytojo specialybę.
1995–1996 m. – Botanikos instituto Floros ir geobotanikos laboratorijos vyr. laborantas, 1996–1997 m. – asistentas, 1997–2001 m. – doktorantas. Šiuo metu įmonės „Solet“ direktorius.
2001 m. Botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Žeimenos, Neries ir Nemuno upių salų floros ir augalijos formavimasis bei raida“1 ir jam buvo suteiktas mokslų daktaro laipsnis.
Nuorodos
1 Kovėra T. Formation and development of the flora and vegetation in the islets of the Žeimena, Neris, and Nemunas rivers = Žeimenos, Neries ir Nemuno upių salų floros ir augalijos formavimasis bei raida : synopsis of the doctoral thesis. – Vilnius, 2001. – 29 p.


Question: Kavaliauskas Sigitas

Answer:
Gimė 1973 m. sausio 19 d. Prienuose. 1991 m. baigė Prienų 3-ąją vidurinę mokyklą. 1996 m. baigė Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologo-chemiko specialybę. 1996–1997 m. – Botanikos instituto Ekonominės botanikos laboratorijos vyr. laborantas, 1997–2001 m. – doktorantas, 2001–2002 m. – asistentas. 2001–2002 m. – Vilniaus prekybos ir verslo mokyklos chemijos mokytojas. 2002–2004 m. – Botanikos instituto Ekonominės botanikos laboratorijos mokslo darbuotojas.
2001 m. apgynė daktaro disertaciją „Gervuogių (Rubus plicatus, R. nessensis ir R. caesius) cenopopuliacijų struktūra, rūšių polimorfizmas ir paplitimas Lietuvoje“1. 2001 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe nustatė gervuogių (Rubus plicatus, R. nessensis ir R. caesius) paplitimą Lietuvoje, ištyrė jų cenopopuliacijų struktūrą skirtingomis ekologinėmis sąlygomis. Rubus plicatus, R. nessensis ir R. caesius genetinį polimorfizmą nustatė ir įvertino atsitiktinai amplifikuotų polimorfinių DNR žymenų metodu (RAPD). Pirmą kartą, panaudojus anatominį ir morfologinį metodus, nustatė Rubus plicatus, R. nessensis ir R. caesius antžeminės ir požeminės dalių ypatumus bei šių rūšių anatominius diagnostinius požymius.
Išspausdino 8 mokslinius straipsnius.
Lietuvos jaunųjų mokslininkų sąjungos narys.
Nuorodos
1 Kavaliauskas S. Gervuogių (Rubus plicatus, R. nessensis ir R. caesius) cenopopuliacijų struktūra, rūšių polimorfizmas ir paplitimas Lietuvoje = Structure of coenopopulations, species polymorphism and distribution of Rubus plicatus, R. nessensis and R. caesius in Lithuania : daktaro disertacijos santrauka. – Vilnius, 2001. – 29 p.


Question: Krevš Alina

Answer:
Gimė 1950 m. gegužės 8 d. Medilo r. (Baltarusijoje).
1966 m. baigė Zasvyrių mokyklą, 1969 m. – Astravos medicinos mokyklą. 1980 m. baigė Baltarusijos valstybinio universiteto biologijos fakultetą. Įgijo biologės, biologijos ir chemijos dėstytojos specialybę. 1977–1982 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Hidrobotanikos laboratorijos vyr. laborantė, 1982–1986 m. – aspirantė, 1986–1993 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 1994–2001 m. – Botanikos instituto Hidrobotanikos laboratorijos mokslo darbuotoja, 2001–2010 m. – vyr. mokslo darbuotoja. 2010–2014 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Hidrobotanikos laboratorijos mokslo darbuotoja, nuo 2014 m. – Vandens ekotoksikologijos laboratorijos mokslo darbuotoja.
1993 m. Botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Fitoplanktono produkuojami indoliniai junginiai dviejuose antropogenizuotuose Lietuvos vandens baseinuose (Kuršių marios ir Drūkšių ežeras)“1. 1993 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe atliko Kuršių marių ir Drūkšių ežero sezoninius skirtingos struktūros fitoplanktono indolinės prigimties augimo stimuliatorių tyrimus. Ištyrė indolinius junginius algologiškai grynų dumblių kultūrų biomasėje ir terpėje bei b-indolilacto rūgšties poveikį dumblių vystymuisi. Įvertino skirtingų mitybinių terpių įtaką dumblių ir bakterijų vystymuisi eksperimentinėmis sąlygomis.
Dirba hidrobotanikos ir ekotoksikologijos srityse. Išspausdino apie 50 mokslinių straipsnių, keturių išradimų ir trijų racionalizacinių pasiūlymų bendraautorė.
Dalyvavo tarptautinėse mokslinėse konferencijose Latvijoje, Estijoje, Baltarusijoje, Lenkijoje, Rusijoje. 1986 ir 1992 m. stažavosi Ukrainos MA Hidrobiologijos institute.
Lietuvos hidrobiologų, Lietuvos mikrobiologų draugijų narė.
Nuorodos
1 Krevš A. Индольные соединения пресноводного фитопланктона двух антропогенизированных водоемов Литвы (залив Куршю-Марес и оз. Друкшяй) = Fitoplanktono produkuojami indoliniai junginiai dviejuose antropogenizuotuose Lietuvos vandens baseinuose (Kuršių Marios ir Drūkšių ežeras) : реферат дис. на соискание ученой степени доктора естественных наук. – Vilnius, 1993. – 24 с.


Question: Karosienė (Bieliukienė) (Ramašauskaitė) Sabina

Answer:
Gimė 1912 m. gegužės 6 d. Biržuose. 1931 m. baigė Biržų valstybinę gimnaziją. 1949 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą. Įgijo biologės-botanikės specialybę.
1949–1957 m. – Lietuvos MA Biologijos instituto Botanikos sektoriaus jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1957–1959 m. – Lietuvos MA Biologijos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, 1959–1965 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, 1965–1983 m. – Botanikos instituto Sporinių augalų sektoriaus vyresnioji mokslo darbuotoja. 1949–1952 m. dirbo Lietuvos MA Biologijos instituto moksline sekretore, 1963–1965 ir 1978–1979 m. m. – Botanikos instituto moksline sekretore.
1965 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją „Tiamino ir nikotininės rūgšties poveikis miežių augimui, medžiagų apykaitai ir derliui“1. 1965 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. [1993/1994] nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe ištyrė B grupės vitaminų: tiamino ir nikotino rūgšties poveikį miežių augimui, medžiagų apykaitai ir derliui. Vykdydama eksperimentą viena iš pirmųjų Lietuvoje panaudojo ir pritaikė izoliuotų miežių gemalų kultūrų metodą.
Tyrinėjo B grupės vitaminų dinamiką valgomuosiuose grybuose. Išspausdino apie 80 mokslinių ir mokslo populiarinimo straipsnių.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose buvusioje Sovietų Sąjungoje.
Buvo Lietuvos augalų fiziologų, Lietuvos botanikų, Gamtos apsaugos, Žinijos draugijų narė.
Mirė 2005 m. vasario 25 d. Palaidota Vilniuje, Sudervės kapinėse.
Nuorodos
1 Белюкене С. Влияние тиамина и никотиновой кислоты на рост, обмен веществ и урожай ячменя: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1964. – 32 с.


Question: Koriakienė (Bobelytė) Gražina Viktorija

Answer:
Gimė 1942 m. rugpjūčio 30 d. Rokiškyje. 1961 m. baigė Biržų 2-ąją vidurinę mokyklą. 1967 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą. Įgijo biologės (augalų fiziologės) specialybę.
1972–1981 m. dirbo Lietuvos MA Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijoje jaunesniąja moksline bendradarbe. 1981–2006 m. – Lietuvos teismo ekspertizės instituto Cheminių ir biologinių tyrimų skyriaus vyr. mokslinė bendradarbė. Iki 2008 m. – teismo ekspertė.
1977 m. Baltarusijos MA V. Kuprevičiaus eksperimentinės botanikos institute apgynė mokslų kandidato disertaciją disertaciją „Tįstamasis augimas priklausomai nuo indolilacto rūgšties ir giberelinams panašių medžiagų kiekybinių santykių augaluose“1. 1977 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe nagrinėjo fitohormonų tarpusavio sąveikas tįstamojo augimo metu, atkreipiant dėmesį į egzogeninio auksino kiekio įtaką auksino sintezei iš triptofano, taip pat, į egzogeninio auksino įtaką į giberelinus panašių medžiagų koncentracijai audiniuose. Nustatė, kad atskirų fitohormonų kiekio ir jų tarpusavio santykio balansavimas svarbus augimo procesui – atskirų fitohormonų lygis priklauso nuo kiekvieno iš jų kiekio.
Išspausdino daugiau kaip 30 mokslinių, keletą mokslo populiarinimo straipsnių.
1975 m. paskirta Respublikinė jaunųjų mokslininkų premija.
Nuorodos
1 Корякене Г. Рост растяжением в зависимости от количественных соотношений β-индолилуксусной кислоты и гиббереллиноподобных веществ в тканях: Автореф. дис. на соиск. учен. степени канд. биол. наук. – Минск, 1977. – 29 с.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kazlauskienė (Bagdonaitė) Danguolė

Answer:
Gimė 1975 m. liepos 25 d. Rietave. 1993 m. baigė Rietavo L. Ivinskio vidurinę mokyklą. 1999 m. baigė Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultetą. Įgijo gamtos mokslų magistro laipsnį, gimnazijos biologijos mokytojos specialybę.
1998–1999 m. dirbo Vilniaus pedagoginio universiteto Botanikos katedroje vyr. laborante. 1999–2001 m. – Botanikos instituto Augalų fiziologijos laboratorijos asistentė, 2001–2006 m. – doktorantė, 2006–2007 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2007–2010 m. – mokslo darbuotoja. Nuo 2010 m. dirba Aplinkos apsaugos agentūroje.
2007 m. Botanikos institute apgynė disertaciją „Rapsų (Brassica napus L.) augimo, organogenezės, embriogenezės kontrolė auksino fiziologiniais analogais“1. 2007 m. suteiktas mokslų daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe pirmą kartą Lietuvoje atliko išsamią vasarinių rapsų ‘Mascot’ vegetatyvinių bei generatyvinių organų formavimosi etapų analizę, ištyrė auksino fiziologinių analogų TA-12 ir TA-14 poveikį šiems augalo augimo ir raidos tarpsniams. Atliko rapsų žydėjimo monitoringą, kurio rezultatai atskleidė galimybę auksino fiziologiniais analogais paankstinti ir dalinai suvienodinti rapsų žydėjimą, tuo pačiu indukuoti embriogenezės procesą – sėklų užmezgimą bei brendimą.
Dirbo fitohormonų fiziologinių analogų veiklos tyrimo ir praktinio pritaikymo srityse. Išspausdino 14 mokslinių straipsnių Lietuvoje ir užsienyje.
Vilniaus pedagoginiame universitete dėstė citologiją ir agroekologiją.
Dalyvavo konferencijose Lenkijoje, Rusijoje, Ispanijoje. Buvo Europos Sąjungos programos COST narė.
Buvo Lietuvos augalų fiziologų, Lietuvos biochemikų draugijų narė.
Nuorodos
1 Kazlauskienė D. The effect of auxin physiological analogues on oilseed rape (Brassica napus L.) development, organogenesis and embryogenesis = Rapsų (Brassica napus L.) augimo, organogenezės ir embriogenezės kontrolė auksino fiziologiniais analogais : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2007. – 36 p

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kisinas Abraomas

Answer:
Gimė 1899 m. rugsėjo 5 d. Panevėžyje. 1918 m. baigė Panevėžio realinę mokyklą. 1927 m. baigė Lietuvos universiteto Matematikos gamtos fakultetą.
1934 m. Vytauto Didžiojo universitete apgynė daktaro disertaciją „Augalų asociacijos ir asociacijų kompleksai Lietuvos pajūryje“1.
Karo metu buvo uždarytas į Kauno getą, 1944 m. išvežtas į Dachau.
Buvo Lietuvos gamtininkų draugijos narys.
Mirė 1945 m. Dachau koncentracijos stovykloje.
Šaltiniai
Klimavičiūtė J. Botanikos mokslo raida Lietuvoje 1919–1943. – Vilnius, 2002. – 179 p.
Kisinas Abraomas. Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. Vilnius, 1968. – 148 p.
Nuorodos
1 Kisinas A. Augalų asociacijos ir asociacijų kompleksai Lietuvos pajūryje. – Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos-gamtos fakulteto darbai. – 1936. – T. 11. – Sąs. 5. P. 125–228.


Question: Kaikarytė Ona

Answer:
Gimė 1907 m. balandžio 14 d. Bandorių kaime (Šiaulių apsk.). 1928 m. baigė Panevėžio mokytojų seminariją. 1938 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos gamtos fakultetą.
1938–1940 m. dirbo Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos gamtos fakulteto Botanikos katedroje laborante, 1940 m. – asistente. 1944–1952 m. – Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto Augalų anatomijos ir fiziologijos katedros vyr. dėstytoja. 1952 m. atleista iš VU dėl politinių priežasčių.
Tyrinėjo kvartero stratigrafiją. Vilniaus universitete dėstė augalų anatomiją ir morfologiją.
Mirties data nežinoma.
Šaltiniai
Klimavičiūtė J. Botanikos mokslo raida Lietuvoje 1919–1943. – Vilnius, 2002. – 179 p.
Ričkienė A. Botanika Lietuvoje 1944–1965 metais. (Daktaro disertacijos santrauka). – Vilnius, 2003. – 32 p.


Question: Namajūnas Mindaugas Broneslavas

Answer:
Gimė 1938 m. birželio 26 d. Griūbiškėlių kaime (Rokiškio r.). 1957 m. baigė Salų žemės ūkio technikumą. 1965 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakultetą.
1965–1966 m. dirbo Zarasų tarybiniame ūkyje ekonomistu. 1966–1967 m. – Zarasų r. žemės ūkio valdybos agronomas. 1967–1969 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto aspirantas. 1969–1974 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Fitopatogeninių mikroorganizmų biologijos sektoriaus jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1974–1993 m. – Fitopatogeninių mikroorganizmų laboratorijos vyr. mokslinis bendradarbis. 1993–1999 m. – Neringos miesto valdybos kultūros, švietimo ir sporto skyriaus ūkinės grupės viršininkas. 1996–1998 m. – Fizikos instituto inžinierius. 1999–2002 m. – Aplinkos ministerijos Klaipėdos regiono aplinkos apsaugos departamento Neringos miesto agentūros viršininkas.
1971 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją  „Kai kurie avižų vainikuotųjų rūdžių (Puccinia coronata Cda. var. Аvenae Fraser et Led) biologijos klausimai ir jų fiziologinės rasės Lietuvoje“1. 1971 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Disertaciniame darbe pateikė duomenis apie avižų vainikuotųjų rūdžių rasių rūšinę sudėtį Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Baltarusijoje ir Kaliningrado srityje.
Dirbo fitopatogeninių mikroorganizmų tyrimo srityje. Išspausdino apie 50 mokslinių, nemažai mokslo populiarinimo straipsnių
Nuorodos
1 Намаюнас Б. Некоторые вопросы биологии корончатой ржавчины овса (Puccinia coronata Cda. var. Аvenae Fraser et Led) и ее физиологические расы в Литовской ССР: Автореферат дис. на соискание учен. степ. канд. биол. наук. – Вильнюс, 1971. – 25 с.


Question: Navaitienė (Mockutė) Genovaitė

Answer:
Gimė 1943 m. kovo 17 d. Užpinikio kaime (Plungės r.). 1961 m. baigė Rietavo vidurinę mokyklą. 1966 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Gamtos-geografijos fakultetą. Įgijo biologijos ir žemės ūkio pagrindų vidurinės mokyklos mokytojos specialybę.
1963–1966 m. – VVPI Botanikos katedros laborantė, 1966 m. – vyr. laborantė, dėstytoja, 1967–1970 m. – aspirantė, 1970–1973 m. – Augalų ir gyvulių augimo stimuliatorių probleminės laboratorijos vyresnioji mokslo darbuotoja, 1973–1975 m. – Botanikos katedros vyresnioji dėstytoja, 1975–1999 m. – docentė. 1974 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją „Vario ir cinko tarpusavio sąveikos tyrimas augalų fosforo siurbimo bei kaupimosi procesuose“1.  1974 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. 1993 m. nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Išspausdino per 50 mokslinių straipsnių augalų fiziologijos srityje.
1963 m. dalyvavo ekspedicijoje Kolos pusiasalyje.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose buvusioje SSRS.
Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute, vėliau Vilniaus pedagoginiame universitete dėstė augalų fiziologiją, mikrobiologiją, vedė laboratorinius darbus, biologijos metodikos lauko praktiką.
1979 m. suteiktas docento pedagoginis mokslo vardas.
Lietuvos augalų fiziologų draugijos narė.
Nuorodos
1 Моцкуте-Навайтене Г. Взаимодействие меди и цинка в процессах поглощения и накопления фосфора растениями: Автореферат дис. на соискание учен. степ. канд. биол. наук. – Вильнюс, 1973. – 29 с.


Question: Neniškienė (Šopytė) Viligailė

Answer:
Gimė 1943 m. gegužės 12 d. Vilniuje. 1960 m. baigė Kauno aštuntąją vidurinę mokyklą. 1966 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą, įgijo biologės-biofizikės, biologijos-chemijos mokytojos specialybę.
1966–1970 m. – Lietuvos MA Fizikos ir matematikos instituto aspirantė. 1970–1974 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto Sporinių augalų sektoriaus inžinierė, 1974–1980 m. – jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1983–1989 m. – Hidrobotanikos laboratorijos jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1989–1993 m. – Ląstelių inžinerijos laboratorijos vyresnioji mokslinė bendradarbė.
1973 m. Ukrainos SSR MA Pietų jūrų biologijos institute apgynė mokslų kandidato disertaciją „Kalcio vaidmuo įsisavinant stroncį-90 gėlavandenėmis sraigėmis – fitofagais iš augalų ir vandens“1. 1973 m. suteiktas mokslų kandidato laipsnis. [1993–1994 m.] nostrifikuotas daktaro laipsnis.
Dirbo radiobiologijos tyrimų srityje. Išspausdino per 50 mokslinių straipsnių. Su bendraautoriais publikavo knygą „Dumblių ekosistemos besikeičiančiose buveinių aplinkos sąlygose“2.
Nuorodos
1 Нянишкене В. М. Роль кальция в поглощении стронция-90 пресноводными моллюсками-фитофагами из растений и водной среды: (Эксперим. и радиоэкол. исследование с Limuaea staqnalis L. и Elodea canadensis Rich) : Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Севастополь, 1973. – 15 с.
2 Злобин В., Нянишкене В., Путинцев Н. Экосистемы водорослей в изменяющихся условиях среды обитания: (Теория, эксперимент, предположения). – Вильнюс, 1987. – 295 с.


Question: Žižytė-Eidetienė Marija

Answer:
bty
Gimė 1980 m. sausio 8 d. Vilniuje. 1998 m. baigė Vilniaus Šeškinės vidurinę mokyklą. 2002 m. baigė Vilniaus universiteto Chemijos fakultetą, įgijo biochemijos bakalauro kvalifikacinį laipsnį, 2004 m. – magistro kvalifikacinį laipsnį.
2004 m. – Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto vyresnioji laborantė, 2005 m. – Botanikos instituto Fitovirusų laboratorijos vyresnioji laborantė, 2005–2009 m. – Botanikos instituto doktorantė, 2009–2010 m. – Fitovirusų laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2010 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Fitovirusų laboratorijos specialistė, 2010–2017 m. – jaunesnioji mokslo darbuotoja, 2017–2018 m. – Gamtos tyrimų centro Botanikos instituto Augalų patologijos laboratorijos jaunesnioji mokslo darbuotoja, nuo 2018 m. – mokslo darbuotoja.
2010 m. Gamtos tyrimų centre apgynė daktaro disertaciją „Runkelių rizomaniją sukeliančio viruso identifikacija ir molekulinė charakteristika“1. 2010 m. suteiktas daktaro laipsnis.
Disertacinio darbo metu Lietuvoje, Ukrainoje ir Kazachstane buvo identifikuotas ir charakterizuotas rizomaniją sukeliantis virusas – BNYVV (Beet necrotic yellow vein virus). Naudojant įvairius molekulinius metodus buvo nustatyti aptiktų viruso izoliatų tipai, atlikta filogenetinė analizė. Išgryninus virusines daleles, pagaminti polikloniniai antikūnai, sukurta imunofermentinė sistema BNYVV diagnostikai.
Išspausdino 15 mokslinių straipsnių.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose Vokietijoje, Ukrainoje, Estijoje, Švedijoje.
2006 m. stažavosi Hamburgo universitete.
Nuorodos
1 Žižytė M. The identification and molecular characterization of sugar beet rhizomania causing virus = Runkelių rizomaniją sukeliančio viruso identifikacija ir molekulinė charakteristika : summary of doctoral dissertation. – Vilnius, 2010. – 37 p.


Question: 2013 m. vasara

Answer:
Augalų chemoekologinės sąveikos: skirtingos cheminės sudėties eterinių aliejų alelopatinio aktyvumo tyrimai, vadovė dr. Kristina Ložienė, studentė Austėja Zasimauskaitė, 2013-07-01 – 2013-09-01;
Invazinių rykštenių rūšių paplitimas ir jų įvairovės identifikavimas, vadovė dr. Jolita Radušienė, studentė Julija Viltrakytė, 2012-09-19 – 2013-01-19;
Makroskopinės cistos ančių raumenyse sudarančių Sarcocystis rileyi parazitų vidurūšinės genetinės įvairovės tyrimai ir galimų galutinių šeimininkų paieška, vadovas dr. Petras Prakas, studentė Simona Liaugaudaitė, 2013-07-01 – 2013-09-01.

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: 2013 m. ruduo

Answer: Šlapynių tyrimo metodikos įsisavinimas, vadovė dr. Vaida Šeirienė, studentas Žilvinas Montvydas, 2013-09-02 – 2013-10-31.


Question: 2014 m. vasara

Answer: Solidago × niederederi paplitimo ir generatyvinio dauginimosi galimybių tyrimai, vadovė dr. Birutė Karpavičienė, studentė Julija Vilktrakytė, 2014-06-30 – 2014-08-30.


Question: 2014 m. rudens semestras

Answer:
Ekosistemos pokyčiai ir jų santykis su  gyventojų veiklos dinamika vėlyvajame holocene, vadovė dr. Miglė Stančikaitė, studentė Laura Gedminienė, 2014-09-22 – 2014-12-22.
Skirtingose augavietėse augančio paprastojo kadagio (Juniperus communis) spygliuose besikaupiančio alfa-pineno (-) ir (+) enantiomerų paplitimo įvertinimas, vadovė: dr. Kristina Ložienė, studentė: Rūta Jurevičiūtė, 2014-09-22 – 2014-12-22.


Question: 2012 m. pavasario semestras

Answer: Klimatinių sąlygų įtaka keturbriaunio čiobrelio timolio, geraniolio, linalolio chemotipų eterinių aliejų kiekybiniai ir kokybiniai sudėčiai, vadovė dr. Kristina Ložienė, studentė Vaida Vaičiulytė, 2012-09-19 – 2013-01-19.


Question: 2011 m. rudens - 2012 m. pavasario semestrai

Answer:
Fitopatogeninių Phomopsis genties grybų identifikavimas rūšies lygmenyje derinant įvairius metodus, vadovas dr. Audrius Kačergis, studentė Julija Bytautaitė 2011-11-14 – 2012-12-09 ir 2012-01-16 – 2012-04-18;
Naujai atrastų kilerinių kamieninių DNR ir RNR tyrimai, vadovas dr. Vytautas Melvydas, studentė Eglė Velykytė, 2011-11-14 – 2012-12-09 ir 2012-01-16 – 2012-04-18.


Question: 2014 m. pavasario semestras

Answer:
Žuvų augimo Lietuvos ežeruose ir vandens saugyklose duomenų bazės sukūrimas remiantis naujausiais duomenimis ir žuvų augimo kokybine klasifikacija, vadovas dr. Saulius Stakėnas, studentas Tomas Makaras, 2014-02-24 – 2014-05-24;
Augalijos kaita holoceno metu rytų Lietuvoje: gamtinių ir antropogeninių faktorių vaidmuo, vadovė dr. Miglė Stančikaitė, studentė Laura Gedminienė, 2014-02-24 – 2014-05-24.


Question: 2013 m. rudens semestras

Answer:
Origanum vulgare ekstraktų įtaka Tenebrio molitor elgsenai, vadovė dr. Laima Blažytė-Čereškienė, studentas Tomas Paulauskas, 2013-09-23 – 2013-12-23;
Inovatyvios metodikos taikymas ungurių populiacijos būklei ežere rytinėje Lietuvos dalyje įvertinti, vadovas dr. Linas Ložys, studentė Akvilė Gintautaitė, 2013-09-23 – 2013-12-23;
Invazinių rykštenių rūšių ir biotipų įvairovė, vadovė dr. Jolita Radušienė, studentė Julija Viltrakytė, 2013-09-23 – 2013-12-23;
Nuodėgulinio grundalo, Preccottus glenii (Actinopterygii: Perciformes: Odontobotidae) poveikis ežerų mitybos tinklams, vadovas dr. Saulius Stakėnas, studentė Vaida Umbrasaitė, 2013-09-23 – 2013-12-23;
Vėlyvojo ledynmečio augalijos formavimosi ypatumai rytų Lietuvoje: regioninių klimatinių svyravimų ir vietinių sąlygų santykis, vadovė dr. Miglė Stančikaitė, studentė Laura Gedminienė, 2013-09-23 – 2013-12-23.


Question: 2013 m. pavasario semestras

Answer:
Scorpidium cossonii ir Scorpidium revolvens paplitimas Lietuvos žemapelkėse, vadovė dr. Ilona Jukonienė, studentė Birutė Paršonytė, 2013-02-04 – 2013-06-04;
Žuvų otolitų tyrimas amžinei populiacijos struktūrai nustatyti, vadovas dr. Linas Ložys, studentas Giedrius Dabašinskas, 2013-02-04 – 2013-06-04;
Augalų baltymų fosfatazių ir kinazių įtaka etileno biosintezės reguliacijai, vadovas dr. Ričardas Paškauskas, studentas Justinas Šimulis, 2013-02-04 – 2013-06-04;
Užterštumo valgomąja druska (NaCl) poveikis Vilniaus miesto vandens telkinių žuvų bendrijoms, vadovas dr. Saulius Stakėnas, studentas Darius Simanavičius, 2013-02-04 – 2013-06-04.


Question: 2012 m. rudens semestras

Answer:
Geografiškai skirtingose Lietuvos vietose augančio paprastojo kadagio (Juniperus communis L.) eterinio aliejaus ir pieno izomerų kiekybinės sudėties ypatumai, vadovė dr. Kristina Ložienė, studentė Vaida Vaičiulytė, 2012-09-19 – 2013-01-19;
Jonažolių antrinių metabolitų įvairovės tyrimai, vadovė dr. Jolita Radušienė, studentė Indrė Kanišauskaitė, 2012-09-19 – 2013-01-19;
Žuvų žarnyno mikrobiotos molekulinis identifikavimas, vadovė dr. Vesta Skrodenytė-Arbačiauskienė, studentė Austėja Bartašiūtė, 2012-09-19 – 2013-01-19.


Question: Augalijos būklės ir hidrologinių pokyčių tyrimai durpinėse šlapynėse, remiantis nuotoliniais metodais (galima vadovė doc. dr. Rasa Šimanauskienė)

Answer:
Vienoje iš santykinai natūralių Lietuvos ekosistemų – pelkėse, melioracijos metu bei klimato kaitos įtakoje, sutrikdžius hidrologinį režimą, medine augalija ima užaugti atviro tipo aukštapelkės. Aukštapelkių buveinių augalijos būklės ir drėgmės pokyčių įvertinimas Lietuvoje turi itin svarias praktines pozicijas: unikalių Europinės svarbos buveinių išsaugojimas yra viena iš prioritetinių Lietuvos Respublikos bioįvairovės apsaugos politikos krypčių.
Kadangi aukštapelkės yra vienos iš sunkiausiai prieinamų teritorijų, nuotolinių metodų derinimas su in situ tyrimais tampa vis populiaresniu instrumentu šių jautrių ekosistemų tyrimuose. Todėl, naudojant naujausius aukštos erdvinės ir laiko rezoliucijos duomenis bei derinant juos su in situ matavimais galima daryti patikimas išvadas apie aukštapelkinių ekosistemų vystymosi dėsningumus.
Tyrimo tikslas – atskleisti Lietuvos aukštapelkių vystymosi ypatumus, remiantis augalijos ir hidrologinių pokyčių tyrimais.
Uždaviniai: 1. Nustatyti aukštapelkių ekosistemos tipus bei jų paplitimą, išskirti elementarius aukštapelkės subbaseinus; 2. Įvertinti augalijos būklę bei jos pokyčius atskiruose aukštapelkių ekosistemos tipuose; 3. Įvertinti drėgmės režimą atskiruose aukštapelkių ekosistemos tipuose; 4. Nustatyti aukštapelkių ekosistemų vystymosi regioninius dėsningumus bei perspektyvas.
Pirmojo uždavinio įgyvendinimui tiriamose aukštapelkėse bus naudojami istoriniai Landsat (nuo 1988) ir Sentinel-2 (nuo 2015)). Istoriniai melioracijos tinklo žemėlapiai bus surinkti iš Nacionalinių parkų direkcijų bei Regioninių tarnybų. Surinkti ankstesnių lauko tyrimų duomenys bus koreliuojami su istoriniais palydoviniais duomenimis; dabartinių matavimų in-situ duomenys bus derinami su vykstančiais Sentinel 2 palydovų skrydžiais. Antrajame uždavinyje iš palydovinių duomenų suklasifikuotos augalijos dangos spektrinės charakteristikos bus naudojamos dirvožemio-augalijos indeksų (iš Sentinel-2) skaičiavimams. Trečiajame uždavinyje bus atliekami vandens lygio in-situ matavimai skirtinguose aukštapelkių ekosistemos tipuose atskiruose šlapynių subbaseinuose. Aukštapelkėse esančios vandens atsargos, išreikštos per dirvožemio drėgmę, bus vertinamos palyginant su Sentinel 1/2 duomenimis. Ketvirtojo uždavinio įgyvendinimui, norint įvertinti regioninius aukštapelkių ekosistemos tipų bei hidrologinių parametrų tarpusavio ryšių dėsningumus, bus naudojami statistiniai metodai (faktorinė analizė ir kt.).
Atlikus pelkių augalijos būklės ir drėgmės pokyčių mokslinį tyrimą, paaiškėtų regioniniai aukštapelkių augalijos būklės bei hidrologinio režimo dėsningumai, kas padėtų prognozuoti tolimesnes šių jautrių ekosistemų išlikimo tendencijas klimato kaitos ir antropogeninio spaudimo poveikyje bei leistų tiksliau ir efektyviau organizuoti pelkinių buveinių valdymą bei tvarkymą.


Question: Nerijų formavimosi ir evoliucijos ypatumai bepotvyninėse jūrose (Baltijos, Juodosios ir Azovo jūrų pavyzdžiu) (galimas vadovas prof. Albertas Bitinas)

Answer:
Temos aktualumas. Dabartiniame mūsų planetos raidos etape pasauliniai klimato pokyčiai intensyvina hidrodinaminius ir krantinius procesus Pasaulinio vandenyno pakrančių zonoje. Didžiausi dinaminiai pokyčiai vyksta nerijose, kurios užima apie 13% Pasaulinio vandenyno pakrantės ilgio.
Nerijos plačiai paplitusios izoliuotuose vidaus jūrose (Baltijos, Juodojoje ir Azovo jūros), kuriuos su vandenynais jungia siauri ir negilūs sąsiauriai. Jūrų izoliacija lemia, kad vyraujantį vaidmenį krantuose atlieka jūros bangos ir vėjo sukeltos patvankos. Tad bepotvyninėse jūrose vykstantys procesai iš esmės skiriasi nuo procesų vandenynų krantuose, kuriose vyksta planetinio masto potvyniai ir atoslūgiai.
Bepotvyninių jūrų nerijos turi svarbią reikšmę krantų apsaugai bei ekonomikai. Intensyvesnis destruktyvių ir retrogradinių procesų pasireiškimas gali lemti reikšmingus jų pokyčius, tad potvynių nepatiriančių nerijų evoliucijos pažinimas yra svarbi mokslinių tyrimų tema.
Tyrimo tikslas – nustatyti nerijų, besiformuojančių įvairiomis hidrodinaminėmis sąlygomis bepotvyninėse jūrose, morfodinamines tendencijas.
Temos naujumas. Atskiros nepotvyninių jūrų nerijos yra gerai ištirtos, tačiau bendra šių kranto akumuliacinių formų susidarymo ir vystymosi dėsningumų analizė dar nėra atlikta. Šis tyrimas praplės krantotyros mokslo teorinę bazę apie kranto akumuliacinių darinių formavimąsi ir vystymąsi.
Praktinė reikšmė. Gauta medžiaga leis patikslinti nerijų genetines ypatybes, taip pat jų evoliucijos erdvinius ir morfologinius ypatumus. Gautą medžiagą taip pat bus galima panaudoti nustatant nerijų atsparumą antropogeniniam spaudimui, o tai leis padidinti juose esančių gamtosauginių teritorijų rekreacinį potencialą. Tyrimo metu gauta medžiaga leis spręsti ir apie kranto akumuliacinių formų atkūrimo problemas Juodosios ir Azovo jūrų regionuose pokario laikotarpiu.
Mokslinių tyrimų įgyvendinimo perspektyva. Darbas bus grindžiamas kartografinės medžiagos (nuo XIX a. pradžios iki XX a. pabaigos) ir nuotolinių tyrimų (nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio iki šių dienų) analize, taip pat lauko tyrimų duomenimis. Juodosios ir Azovo jūrų nerijų analizė karo padėties metu bus atliekama naudojant Chersono valstybinio universiteto darbuotojų anksčiau surinktą lauko tyrimų medžiagą (įskaitant mėginius). Gamtos tyrimų centras turi moderniausią lauko tyrimų medžiagos analizei skirtą įrangą.


Question: Karo pasekmių Žytomyro srities geo-aplinkai įvertinimas (galima vadovė dr. Dalia Kisielienė)

Answer:
Ukrainos Žytomyro regioną smarkiai paveikė karinis konfliktas. Siekiant įveikti jo padarinius ir užtikrinti tvarų vystymąsi pagal aplinkosaugos standartus, būtina tiksliai užfiksuoti, ištirti ir įvertinti ekologinės katastrofos mastą, sukurti šiuos reiškinius apibūdinančių rodiklių sistemą. Tiriamojoje teritorijoje įvyko įvairaus masto sprogimų, gaisrų ir avarijų, įskaitant incidentus naftos saugyklose. Dėl padarytos žalos kyla tokie pavojai, kaip erozijos vystymasis, dirvožemio užterštumas, geo- ir bioekosistemų sutrikimas.
Teršalai kaupiasi dirvožemyje ir vėliau patenka į kitas aplinkas. Teršalų judrumas aplinkoje priklauso nuo grunto fizikinių ir cheminių savybių, įskaitant granuliometrinę ir mineraloginę sudėtį, humuso kiekį, katijonų mainų talpą, pH lygį ir kt. Prognozuoti teršalų migraciją gali būti lengviau nustačius kraštovaizdžio ir geochemines kliūtis. Geoaplinkos atkūrimo planavimas turėtų būti atliekamas įvertinant taršos lygį, žalos mastą, kraštovaizdžio bei geochemines sąlygas, turinčias įtakos teršalų pernašai.
Tyrime bus atlikta palydovinių nuotraukų analizė, siekiant nustatyti karo pažeistas vietoves, įvertinti žalos mastą. Nukentėjusiose teritorijose bus imami dirvožemio mėginiai sunkiųjų metalų, tokių kaip gyvsidabris, švinas, geležis, cinkas, kadmis, aliuminis ir varis, koncentracijai nustatyti. Šie metalai į dirvožemį dažniausia patenka iš sprogstamųjų įtaisų. Be to, bus vertinama, ar yra sieros ir azoto junginių iš naftos produktų. Bus tiriamos grunto adsorbcinės, struktūrinės ir tekstūrinės savybės ir jų vaidmuo pernešant teršalus, taip pat geocheminių barjerų įtaka teršalų sulaikymui.
Tyrimų rezultatai bus panaudoti rengiant rekomendacijas, kaip spręsti grunto taršos ir erozijos problemas, taip pat bus siūlomi stebėsenos protokolai ir pažeistų teritorijų apsaugos strategijos.

Legal Services, Regulations and Government


Question: Lietuvos Paleozojaus uolienų petrofizinė ir petrologinė charakteristika, jų kilmė bei sedimentacijos paleoaplinkos (galimas vadovas doc. dr. Donatas Kaminskas (VU), mokslinis konsultantas dr. Anna Cichon-Pupienis (GTC))

Answer:
Darbo aktualumas
Pagrindinės problemos su kuriomis susiduria šiuolaikiniai žmonės, yra tvari ir atsinaujinanti energija, kuri būtų alternatyva iškastiniam kurui, bei CO2 kiekio sumažinimas atmosferoje. Lietuvoje geologinė žemės gelmių sandara ir litologinė sudėtis leidžia įvertinti galimą geoterminės energijos panaudojimą ir taikymą bei CO2 laidojimą ir saugojimą. Geoterminė energija tampa svarbiu energijos šaltiniu, dėl ribotų angliavandenilių išteklių ir laipsniško išsekimo. Vakarų Lietuva pasižymi padidėjusiu šilumos srautu, kuris yra būtinas geoterminės energijos gamybai. Pagrindiniai geoterminiai vandeningieji sluoksniai Lietuvoje yra susiję su kambro ir devono smiltainiais. Be to, kambro smiltainiai yra pagrindinis angliavandenilių rezervuaras Baltijos nuosėdiniame baseine, kuriame jau kelis dešimtmečius eksploatuojami naftos telkiniai. Visiems trims horizontams būdingos geros arba labai geros rezervuaro petrofizinės savybės, tačiau dėl sustiprėjusios digenetinės kvarco cementacijos ir sutankėjimo santykinai prastesnę rezervuaro kokybę pasižymi kambro smiltainiai. Vis dėlto kambro išeksploatuoti naftos telkiniai ir sūrymu prisotinti smiltainiai taip pat gali būti laikomi galimu CO2 saugojimo objektu. Abiem atvejais, tiek geoterminės energijos, tiek CO2 saugojimo, geologinis rezervuaro apibūdinimas yra labai svarbus siekiant pašalinti riziką, susijusią su telkinio tūriu ir sandarumo kokybe, tačiau uolienų telkinio mineralinė sudėtis taip pat yra labai svarbi. Geoterminės energijos naudojimo atveju žinios apie nuosėdas sudarančius mineralus gali padėti išspręsti kylančius klausimus, susijusius su galimais užsikišimo procesais eksploatuojant geoterminį vandenį. Tuo tarpu CO2 saugojimo atveju, remiantis rezervuaro uolienų petrologinėmis savybėmis, galima įvertinti mineralų sekvestracijos potencialą (taigi nustatyti reaktyviausias su CO2 ištirpusiųjų rezervuaro sūraus vandenyje mineralines fazes), kuris yra susijęs su nuosėdų facijomis, taip pat ir su nuosėdų susidarymo aplinka. Darbo tikslas – įvertinti petrologines, petrofizines Lietuvos paleozojaus uolienų savybes bei nustatyti ir jų sedimentacines susidarymo sąlygas.
Planuojami tyrimai: 1) uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kitų petrofizinių sąvybių esamų rezultatų surinkimas; 2) uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kitų petrofizinių sąvybių nauji tyrimai; 3) uolienų poringumo, nustatyto laboratoriniais ir apskaičiuotais iš geofizinių tyrimų kreivių duomenų palyginimas; 4) sudaryti uolienų poringumo ir molingumo kaitos pjūviai; 5) atlikti esamų ir surinktų naftos žvalgybos/plėtros metu geologinių duomenų analizę; 6) atlikti sedimentinių facijų / mikrofacijų analizę remiantis kerno uolienų ir šlifų tyrimais; 7) uolienų mineralinę sudėtį nustatyti retgeno struktūrine analize ar kitu metodu; 8) įvertinti sunkiųjų mineralų sudėtį.
Tikėtini rezultatai – nagrinėjant paleozojaus uolienų poringumo, skvarbumo, molingumo ir kt. savybes tikimasi išsiaiškinti petrofizinių sąvybių erdvinę kaitą. Taip pat tikimasi įvertinti, kurios paleozojaus sitemos (periodai) pasižymi geriausiomis petrofizinėmis – kolektorinėmis sąvybėmis. Greta tradicinių tyrimo metodų, kaip geochemijos, šlifų analizės bus panaudota šiuolaikinė geologinės ir geofizinės informacijos apdorojimo programinė įranga. Tyrimas suteiks naujų žinių apie nuosėdų kilmę, mineraloginę sudėtį ir kitas petrologines charakteristikas, leidžiančias interpretuoti nuosėdų susidarymo aplinką. Nustatyti uolienų diagenetiniai pakitimai leis detaliau ištirti talpyklos (rezervuaro) kokybę, o gautus rezultatus galima bus pritaikyti geoterminės energijos arba CO2 saugojimo potencialo įvertinimui.


Question: Itin frakcionuotų mezoproterozojinių granitų susidarymas bei ekonominis potencialas (galimas vadovas dr. Laurynas Šiliauskas)

Answer:
Retųjų metalų granitai (RMG) išsiskiria savo ypatinga chemine sudėtimi. Jiems būdingas praturtinimas lakiais elementais (F, Li, ir/arba P, B), bei išsklaidyta Li, Sn, Nb ir Ta mineralizacija. Dažnai RMG granitai yra itin frakcionuoti ir aptinkami dideliame plote kaip pegmatitinės ir aplitinės gyslos. Mineralizacijos pasiskirstymas tokiuose kūnuose labai priklauso nuo frakcinės kristalizacijos eigos, fiziko cheminių parametrų kitimo, tektoninės padėties bei vėlyvos stadijos hidroterminių pakitimų. Pietų Lietuvoje itin frakciuonuoti peraliuminingi granitai yra paplitę didžiuliame plote. Pagal susidarymo amžių bei erdvėje šie granitai yra susiję su Mezoproterozojiniu AMCG magminiu kompleksu, tad pagal Linnen ir Cuney (2005) klasifikaciją jie gali būti priskiriami peraliuminingiems mažai fosforo (PLP) granitams. Tačiau tyrimų atliktų šiuose granituose yra ne daug, tad ir jų ekonominis potencialas išlieka nežinomas.
Doktorantūros temos tikslas yra sudaryti detalų šių granitų susidarymo modelį ir įvertinti jų ekonominį potencialą. Tikslui įgyvendinti bus atliekama detali petrologinė ir geocheminė granitų analizė, bei vertinami fiziko cheminiai granitų susidarymo parametrai (T, P, fO2 ir fluido F/OH, Cl/OH sudėties kitimas), naudojant įvairius termobarometrus (Ti cirkone, Bt, Hbl, Ilm-Mag termobarometrai ir kiti), kartu su detalia mineralų bei uolienos chemine sudėtimi.
Kandidatas į siūlomą poziciją turi turėti geras magminių uolienų petrologijos bei mineralų chemijos žinias. Geros anglų kalbos žinios yra privalomos.


Question: Korupcijos prevencijos programos

Answer:
Gamtos tyrimų centras, įgyvendindamas korupcijos prevencijos priemones, vadovaujasi:
1. Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymu
2. Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2015–2025 metų programos įgyvendinimo 2020–2022 metų tarpinstituciniu veiklos planu
3. Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos 2020–2023 metų korupcijos prevencijos programa

Legal Services, Regulations and Government


Question: Padalinys ar asmenys, atsakingi už korupcijos prevenciją

Answer:
Už antikorupcinės aplinkos kūrimą ir korupcijos prevenciją Gamtos tyrimų centre yra atsakingas korupcijos prevencijos specialistas-juristas Albinas Žymančius.
El. p. albinas.zymancius@gamtc.lt

Legal Services, Regulations and Government


Question: Teisės aktai ir vidaus norminiai dokumentai

Answer:
Teisės aktai
Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymas
Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybės tarnyboje įstatymas
Vidaus norminiai dokumentai
Gamtos tyrimų centro direktoriaus 2022 m. spalio 11 d. įsakymu Nr. V-108 patvirtintos Gamtos tyrimų centro antikorupcinio elgesio taisyklės
Gamtos tyrimų centro direktoriaus 2023 m. sausio 17 d. įsakymu Nr. V-7 patvirtintas Gamtos tyrimų centro dovanų politikos aprašas

Legal Services, Regulations and Government


Question: Korupcijos pasireiškimo tikimybė

Answer: Išvados dėl korupcijos pasireiškimo tikimybės mažos vertės viešųjų pirkimų srityje

Legal Services, Regulations and Government


Question: Pareigybės, į kurias pretenduojant turi būti surinkta informacija apie asmenį

Answer:
Gamtos tyrimų centro darbuotojų pareigybių, dėl kurių siekiant eiti pareigas, teikiamas prašymas Specialiųjų tyrimų tarnybai pateikti informaciją apie asmenį, sąrašas
Gamtos tyrimų centro pareigų, kurias einantys asmenys privalo deklaruoti viešuosius ir privačius interesus, sąrašas

Legal Services, Regulations and Government


Question: Gamtos mokslų habilituota daktarė Janina Šyvokienė: Bibliografija su gyvenimo ir veiklos apžvalga. Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2013. 100 p.

Answer: Bibliografijos rodyklėje pateikta medžiaga apima biologės, habilituotos gamtos mokslų daktarės Janinos Šyvokienės 1971–2013 m. laikotarpio mokslines publikacijas, pasisakymus spaudoje, rankraščius ir ataskaitas, disertacijas, studentų ir magistrantų baigiamuosius darbus, kuriems ji vadovavo. Pateikiamos santraukos disertacijų ir habilitacinių darbų, kuriuos J. Šyvokienė oponavo arba buvo gynimo komitetų nare, santraukos. Bibliografijoje gausu mokslinių publikacijų, svarbesnės literatūros apie J. Šyvokienę papildymų, be to, leidinio pabaigoje suregistruoti 1995−2013 m. renginiai, skirti broliui kariui partizanui Antanui Kraujeliui atminti.


Question: Habilituotas daktaras Vytautas Jonaitis: Bibliografijos rodyklė (1967−2006). Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2013. 36 p.

Answer: Bibliografijos rodyklėje suregistruotos ilgamečio Ekologijos instituto mokslo darbuotojo, entomologo, Lietuvos mokslo premijos laureato habilituoto daktaro Vytauto Jonaičio (1938–2006) išleistos knygos, brošiūros, jo disertacijų autoreferatai, mokslinės ir populiariosios publikacijos, taip pat spaudoje skelbtos mokslo renginiuose skaitytų pranešimų tezės. Bibliografijos rodyklėje aprašyti disertaciniai darbai, kuriems V. Jonaitis vadovavo, įtraukti habilitaciniai darbai ir santraukos disertacijų, kurias ginant jis buvo doktorantūros komitetų nariu ar oponentu. Skyriuje „Literatūra apie Vytautą Jonaitį“ aprašytos publikacijos, kuriose pateikti V. Jonaičio biografijos duomenys ar nurodyti mokslinės ir kitos jo veiklos faktai.


Question: Ornitologijos raida: nuo pirmųjų sieninių olų piešinių iki klimato kaitos ornitologijos. Development of ornithology: from first drawings on cave walls to climate change ornithology. Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2013. 525 p.

Answer:
Knygoje apžvelgiami ornitologijos kaip mokslo šakos pasiekimai nuo seniausių laikų iki dabartinės epochos pasaulyje ir Lietuvoje. Ornitologija pasitarnavo teikdama duomenų ir koncepcijas evoliucijai, etologijai, genetikai, histologijai, lyginamajai anatomijai, bioakustikai, biomechanikai, biofizikai, biochemijai. Zoogeografijoje, evoliucijos teorijoje, naujų rūšių formavimosi teorijoje, aplinkos fiziologijoje, populiacijų biologijoje, endokrinologijoje, etologijoje ir daugelyje kitų biologijos šakų didžiausi atradimai ir pasiekimai priskiriami ornitologams. Autorius nekėlė sau tikslo nagrinėti ornitologijos studijų Lietuvos universitetuose padėties, kaip ir ornitologijos darbų populiarizavimo pasiekimų. Knyga skiriama plačiajam skaitytojų ratui, ji pasitarnaus aukštųjų mokyklų biologijos specialybės studentams kaip papildoma priemonė studijoms. Ornitologijos istorija lietuvių kalba Lietuvoje išleidžiama pirmą kartą.
Knygą galima įsigyti Gamtos tyrimo centro Paukščių ekologijos laboratorijoje (Akademijos g. 2, I a.), platina Daiva Vaitkuvienė.


Question: Baltasis gandras Lietuvoje: Lizdų atlasas. Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2013. 142 p.

Answer: Knyga skirta baltajam gandrui – ištikimam žmogaus palydovui Lietuvos kaimo kraštovaizdyje. Čia aprašoma šio paukščio ekologija ir biologija, paplitimas ir gausumas, migracijа. Pagrindinė knygos dalis skirta projekto „Baltųjų gandrų (Ciconia ciconia) apsauga Lietuvoje“ metu atliktos baltųjų gandrų lizdų apskaitos visoje šalyje rezultatams. Čia pateikiama informacija apie lizdų sukrovimo vietas, pasiskirstymą šalyje, baltųjų gandrų perėjimo sėkmingumą. Atskirai aprašomas baltųjų gandrų paplitimas šalies savivaldybėse. Rezultatai gausiai iliustruoti žemėlapiais, grafikais ir nuotraukomis. Knygoje taip pat aptariami baltųjų gandrų apsaugos klausimai, šiems paukščiams kylančios grėsmės ir jų sprendimo būdai. Aprašomos projekto metu įgyvendintos baltųjų gandrų lizdų tvarkymo priemonės – specialių lizdinių platformų įrengimas ant elektros oro linijų atramų ir ant pastatų stogų, lizdinių medžių genėjimas.


Question: The Common Dormouse Muscardinus avellanarius: Ecology, Population Structure and Dynamics

Answer: Monografijoje apibendrinami ilgamečių 1981–2013 m. Lietuvoje vykdytų tyrimų rezultatai ir publikuojami užsienio šalių mokslininkų duomenys apie lazdyninės miegapelės (Muscardinus avellanarius) ekologiją, populiacijų struktūrą ir dinamiką visame rūšies areale.


Question: Parasa Moore auct.: phylogenetic review of the complex from the Palaearctic and Indomalayan regions (Lepidoptera, Limacodidae)

Answer: Knygoje peržiūrimas žaliųjų vėžlinukų (Limacodidae) Parasa Moore, 1859 ir Latoia Guerin-Meneville, 1844 genčių kompleksas iš Palearktikos ir Indo-Malajų regionų. Pateikiama visų šių genčių atstovų apibūdinimo raktai, spalvotos suaugėlių, nespalvotos patinų ir patelių genetalių struktūrų nuotraukos, biologija ir paplitimas. Aprašoma 11 naujų genčių, 17 naujų rūšių ir 4 nauji porūšiai.


Question: Poilsiautojų srauto sklaida jūros krante. Distribution of beach users flow on the sea coast

Answer:
Poilsiautojų srauto sklaida jūros krante = Distribution of beach users flow on the sea coast / Gintautas Žilinskas, Jolita Eidikonienė, Darius Jarmalavičius. – Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2015, 152 [2] p. iliustr. Santr. angl.
Remiantis natūrinių tyrimų, vykdytų 2002–2014 m. Lietuvos ir kitų šalių jūrų krantuose, duomenimis, monografijoje analizuojami poilsiautojų srauto sklaidos tiek laike (daugiamečiai, sezoniniai, savaitiniai, dieniniai), tiek ir erdvėje (skersai pliažo ir išilgai rekreacinių zonų) ypatumai bei juos sąlygojantys veiksniai.


Question: The Notodontidae of South Africa including Swaziland and Lesotho (Lepidoptera)

Answer: Knygoje pateikiamos visų 99, šiuo metu žinomų, Pietų Afrikos, Svazilendo ir Lesoto kuoduočių (Notodontidae) rūšių spalvotos suaugėlių, nespalvotos patinų ir patelių genetalių struktūrų nuotraukos, aprašoma biologija ir paplitimas. Aprašoma trumpa tyrimų istorija, pateikiama daug buveinių ir suaugėlių gamtos nuotraukų. Aprašoma 12 naujų šiame regione rūšių ir du porūšiai.


Question: Keliu į dirvožemio ekologiją

Answer: Keliu į dirvožemio ekologiją / Irena Eitminavičiūtė. – Vilnius: Gamtos tyrimų centras, 2015. – 164 p.: iliustr., portr. Bibliogr.: p. 163–164.


Question: Paukščių migracija

Answer: Populiariojoje mokslinėje monografijoje apžvelgiama paukščių migracijos tyrimų istorija, profesionalių stebėjimų metodai, migracijų klasifikacija, eiga ir charakteristikos, pateikta migracijų planetoje pavyzdžių. Monografijoje pristatomas dabartinis požiūris į migracijos formavimąsi ir kilmę, migracijos valdymą, supažindinama su jungtine migracijos valdymo teorija, aptariamos pagrindinės orientacijos ir navigacijos hipotezės ir teorijos. Atskiros monografijos dalys skirtos paukščių migracijos rizikai, klimato kaitos ornitologijos tyrimams ir tolesnei migracijos evoliucijai, pristatyta įvairiapusė migracijos svarba žmonijai ir vykdoma migracijų apsauga. Monografija skiriama plačiajam skaitytojų ratui, ji pravers aukštųjų mokyklų biologijos ir ekologijos specialybės studentams, moksleiviams kaip papildoma priemonė studijoms, aplinkosaugininkams, gamtininkams ir gamtos mylėtojams.


Question: Petras Zajančkauskas. Bibliografijos rodyklė

Answer:
Bibliografijos rodyklėje pateikta medžiaga apima biologo entomologo,
mokslo organizatoriaus, gamtos mokslų dr. Petro Zajančkausko mokslinės ir
mokslinės organizacinės veiklos 1958–2014 metų laikotarpio mokslinius darbus
ir straipsnius apie jį.


Question: Habilituotas daktaras Albertas Pečiukėnas: Bibliografijos rodyklė

Answer:
Bibliografijos rodyklėje suregistruota ichtiologo, akvakultūros specialisto, habilituoto daktaro Alberto Pečiukėno 1963–2016 m. laikotarpio mokslinės, kitos publikacijos, mokslinė-organizacinė veikla, literatūra apie jį. Rodyklė skiriama A. Pečiukėno 90-osioms gimimo metinėms.
Visas tekstas


Question: Ona Atlavinytė. Bibliografijos rodyklė

Answer:
Dirvožemio zoologės, mokslų daktarės [habil. dr.], Lietuvos mokslo premijos laureatės Onos Atlavinytės bibliografijos rodyklėje pateikti 1957–1997 m. spaudoje skelbti mokslininkės darbai ir literatūra apie ją. Ji buvo sliekininkystės mokslo pradininkė ir aktyvi šios srities tyrimų propaguotoja.
Leidinys skiriamas Onos Atlavinytės 100-osioms gimimo metinėms.
Daugiau


Question: Lietuvos minamusių (Agromyzidae, Diptera) bendrijos

Answer:
Knygoje pateikta informacija apie minamusių bendrijas ir rūšių statusą Lietuvoje, atspindinti šių vabzdžių tyrimo tam tikrus pažinimo etapus. Tai prasminga žinoti gyvosios gamtos tyrėjams, pedagogams, studentams ir miškininkams.
Visas tekstas


Question: A revision of the genus Calliteara Butler, 1881 (Lepidoptera, Erebidae, Lymantriinae)

Answer: Knygoje peržiūrima bangasparnių (Lymantriidae) šeimos verpikų Calliteara gentis, kurią sudaro 116 rūšių, paplitusių Palearktikos, Indo-Malajų ir Australijos regionuose. Pateikiama visų šių rūšių apibūdinimo raktai, spalvotos suaugėlių, nespalvotos patinų bei patelių genetalių struktūrų nuotraukos, biologija ir paplitimas. Aprašomos 35 naujos rūšys ir 7 nauji porūšiai.


Question: Klimato kaitos ornitologija

Answer: Mokslinėje monografijoje apžvelgiama naujos mokslo šakos – klimato kaitos ornitologijos – atsiradimo istorija, supažindinama su šios mokslo šakos ištakomis, pristatomas dabartinio klimato formavimasis Žemėje, pateikti klimato kaitos planetoje istoriniai pavyzdžiai, dabartinės globalios kaitos ypatumai. Monografijoje aprašoma klimato, kaip vieno svarbiausių limituojančių ekologinių veiksnių, svarba paukščiams, nagrinėjamas dabartinės klimato kaitos poveikis paukščių metiniam gyvenimo ciklui, atskiriems jo komponentams, remiantis ne tik pasaulio, bet ir Lietuvos pavyzdžiais. Knyga supažindina su galima klimato kaitos poveikio paukščiams (rūšims, populiacijoms, rūšių gausumui, bendrijoms, migracijai, ekologinei sinchronizacijai) perspektyva, kalbama apie tai, kas laukia sparnuočių ateityje, pristatomos šio poveikio prognozės XXI amžiui, paukščių apsaugos ir išsaugojimo ateities kartoms iššūkiai, galimybės ir uždaviniai aplinkosaugos sistemai. Supažindinama su aplinkosauginiais instrumentais, taikytinais klimato kaitos poveikio atveju. Monografijoje aptartas žmonijos numatomų klimato kaitos švelninimo priemonių neigiamas poveikis paukščiams ir kaip galima jo išvengti. Monografija skiriama plačiajam skaitytojų ratui, ji pravers mokslininkams, doktorantams, aukštųjų mokyklų biologijos, ekologijos ir aplinkotyros specialybės dėstytojams ir studentams, moksleiviams kaip papildoma priemonė studijoms, biologams, aplinkosaugininkams, gamtininkams ir visiems gamtos mylėtojams.


Question: Mente et malleo. Valentinas Baltrūnas: Bibliografijos rodyklė

Answer:
Knyga skirta Gamtos tyrimų centro Geologijos ir geografijos instituto konsultantui, profesoriui, fizinių mokslų habilituotam daktarui Valentinui Baltrūnui. Ją sudaro dvi dalys. Pirmojoje – surinkti kolegų straipsniai apie jo mokslinę, pedagoginę, visuomeninę veiklą, prisiminimai apie kartu atliktus darbus, rašytus straipsnius, ekspedicijas. Antrojoje dalyje – Valentino Baltrūno bibliografijos rodyklė, kurioje pateiktas jo parašytų knygų ir vadovėlių, mokslinių ir populiarių straipsnių, vykdytų projektų sąrašas. Knyga atspindi platų V. Baltrūno interesų lauką. Mokslininkas tiria jauniausiojo geologinio periodo – kvartero – stratigrafiją, storymės sandarą, paleogeografiją, geochronologiją. Jis domisi pleistoceno ledynmečių ir tarpledynmečių nuogulomis, moreninių darinių sudėtimi, formavimusi ir koreliacija. V. Baltrūnui įdomi aplinkos geologija (ekogeologija) ir aplinkos tyrimų metodologija, geoarcheologija, kultūrinio kraštovaizdžio tyrimai, mokslo, gamtos ir tautosakos paveldo tyrimai.
Knygą sudarė ir redagavo Kvartero tyrimų laboratorijos mokslo darbuotoja Violeta Pukelytė, bibliografijos rodyklę sudarė Lietuvos MA Vrublevskių bibliotekos vyr. bibliografė Sigita Dagienė.
Visas tekstas


Question: Vadovas Lietuvos mažųjų gaubtagalvių minoms pažinti

Answer:
Visas tekstas
Aukštos rezoliucijos failas


Question: Biologė zoologė Janina Prūsaitė : bibliografijos rodyklė

Answer:
Leidinyje pateikiama biologės zoologės, daktarės, ilgametės Lietuvos MA Zoologijos ir parazitologijos instituto mokslininkės Janinos Prūsaitės (1925–2012) gyvenimo ir mokslinės veiklos apžvalga, skelbiamos apie ją rašiusių asmenų tekstų ištraukos. Svarbiausia J. Prūsaitės mokslinių tyrimų sritis – Lietuvos plėšrieji ir kiti žinduoliai. Ji apibendrino duomenis apie jų būrius, šeimas, visas plėšriųjų rūšis. J. Prūsaitės bibliografijos rodyklėje suregistruoti 1954–2021 m. publikuoti darbai, taip pat spaudoje paskelbtos publikacijos apie mokslininkę.
Visas tekstas


Question: Lukas Petrulaitis. Pavojus gamtai slypi ir akvariumuose

Answer:
Lukas Petrulaitis. Pavojus gamtai slypi ir akvariumuose. 8 p.
ISBN 978-609-8255-27-0


Question: Gintautas Vaitonis. Neatsargiai atvežti vėžiai siaubia Lietuvos vandenis

Answer:
Gintautas Vaitonis. Neatsargiai atvežti vėžiai siaubia Lietuvos vandenis. 8 p.
ISBN 978-609-8255-21-8

Legal Services, Regulations and Government


Question: Lukas Petrulaitis. Viešnios iš Šiaurės Amerikos slepiasi po vandeniu

Answer:
Lukas Petrulaitis. Viešnios iš Šiaurės Amerikos slepiasi po vandeniu. 8 p.
ISBN 978-609-8255-14-0


Question: Zigmantas Gudžinskas. Gausialapiai lubinai – gedulingosios biologinės įvairovės laidotuvių žvakės

Answer:
Zigmantas Gudžinskas. Gausialapiai lubinai – gedulingosios biologinės įvairovės laidotuvių žvakės. 8 p.
ISBN 978-609-8255-30-0


Question: Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Pilkoji žiurkė – prisitaikymo ir išgyvenimo lyderis

Answer:
Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Pilkoji žiurkė – prisitaikymo ir išgyvenimo lyderis. 8 p.
ISBN 978-609-8255-24-9

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Kęstutis Arbačiauskas. Invazinės šoniplaukos ir mizidės – gardėsis žuviai, bet žala gamtinei įvairovei

Answer:
Kęstutis Arbačiauskas. Invazinės šoniplaukos ir mizidės – gardėsis žuviai, bet žala gamtinei įvairovei. 12 p.
ISBN 978-609-8255-19-5

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Vytautas Kesminas. Lietuvos lašišinės žuvys: biologija, ekologija ir išteklių apsauga

Answer:
Kesminas, Vytautas
Lietuvos lašišinės žuvys : biologija, ekologija ir išteklių apsauga / Vytautas Kesminas. – Vilnius : Gamtos tyrimų centras, 2023. 243 [1] p. : iliustr. Santrauka angl.
Bibliogr.: p. 204–223.
ISBN 978-609-8255-11-9
Populiari mokslinė monografija skirta susipažinimui su lašišinėmis žuvimis. Pirmoje dalyje yra apžvelgiama lašišinių žuvų kilmė, raida, nagrinėjama jų evoliucija, atskirų žuvų grupių filogenetiniai ryšiai. Skaitytojas supažindinamas su pasaulyje gyvenančiomis lašišinėmis žuvimis, jų įvairove, išvaizda, pagrindiniais biologijos bruožais, paplitimu, išteklių būkle, apsauga ir svarbesnių rūšių reikšme žuvininkystei. Šioje dalyje plačiau aprašomos lašišinės žuvys, gyvenančios Lietuvos vandenyse. Antra monografijos dalis skirta lašišinių žuvų mokslinių tyrimų rezultatų pristatymui ir apibendrinimui, išteklių būklės ir kaitos dėsningumų įvertinimui. Taip pat aptariamos lašišinių žuvų atkūrimo ir apsaugos priemonės. Monografija skiriama plačiajam skaitytojų ratui: mokslininkams, žuvininkystės ir aplinkosaugos specialistams, studentams ir visiems, kas domisi gamta ir lašišinėmis žuvimis.
Dėl knygos įsigyjimo kreipkitės: simona.cetvergaite@gamtc.lt


Question: Domas Uogintas. Reinutrės: ateivės iš tolimosios Azijos įsitvirtina Lietuvoje

Answer:
Domas Uogintas. Reinutrės: ateivės iš tolimosios Azijos įsitvirtina Lietuvoje. 8 p.
ISBN 978-609-8255-17-1


Question: Domas Uogintas. Vienmečiai augalai, bet ilgametės problemos

Answer:
Domas Uogintas. Vienmečiai augalai, bet ilgametės problemos. 8 p.
ISBN 978-609-8255-18-8


Question: Domas Uogintas, Zigmantas Gudžinskas. Nukirsti neužtenka – iš šaknų atželiantys medžiai ir krūmai

Answer:
Domas Uogintas, Zigmantas Gudžinskas. Nukirsti neužtenka – iš šaknų atželiantys medžiai ir krūmai. 12 p.
ISBN 978-609-8255-16-4


Question: Rokas Butkus. Ispaninis arionas – galvos skausmas ne tik daržininkams, bet ir grėsmė natūraliai gamtai. Naujazelandinė vijasraigė – sunkiai pastebima, bet žalinga

Answer:
Rokas Butkus. Ispaninis arionas – galvos skausmas ne tik daržininkams, bet ir grėsmė natūraliai gamtai. Naujazelandinė vijasraigė – sunkiai pastebima, bet žalinga. 12 p.
ISBN 978-609-8255-20-1

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Užsibuvę svečiai iš Šiaurės Amerikos

Answer:
Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Užsibuvę svečiai iš Šiaurės Amerikos. 8 p.
ISBN 978-609-8255-22-5


Question: Lukas Petrulaitis. Apskritalapis smaugikas – skambus vardas nemeluoja

Answer:
Lukas Petrulaitis. Apskritalapis smaugikas – skambus vardas nemeluoja. 8 p.
ISBN 978-609-8255-12-6


Question: Zigmantas Gudžinskas. Rykštenių auksu nuspalvintų rudenėjančių laukų klastingas grožis

Answer:
Zigmantas Gudžinskas. Rykštenių auksu nuspalvintų rudenėjančių laukų klastingas grožis. 12 p.
ISBN 978-609-8255-31-7


Question: Vytautas Rakauskas. Mažos žuvytės – didelės problemos

Answer:
Vytautas Rakauskas. Mažos žuvytės – didelės problemos. 8 p.
ISBN 978-609-8255-25-6


Question: Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Mangutas ir meškėnas – du nepageidaujami pusbroliai plėšikų kaukėmis

Answer:
Linas Balčiauskas, Laima Balčiauskienė. Mangutas ir meškėnas – du nepageidaujami pusbroliai plėšikų kaukėmis. 8 p.
ISBN 978-609-8255-23-2


Question: Lukas Petrulaitis. Gražioms rudens gėlėms gamtoje ribų nėra

Answer:
Lukas Petrulaitis. Gražioms rudens gėlėms gamtoje ribų nėra. 8 p.
ISBN 978-609-8255-13-3


Question: Lukas Petrulaitis. Sirinis klemalis – džiaugsmas bitininkams, tačiau grėsmė natūraliai gamtai

Answer:
Lukas Petrulaitis. Sirinis klemalis – džiaugsmas bitininkams, tačiau grėsmė natūraliai gamtai. 8 p.
ISBN 978-609-8255-15-7

Healthcare Services, Wellness and Lifestyle


Question: Bitvinskas Teodoras*

Answer:
Gimė 1928 m. birželio 12 d. Kaune. 1954 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, įgijo miškininko specialybę.
1968–1990 m. Lietuvos MA Botanikos instituto Botanikos sodo Kaune Dendroklimatochronologijos laboratorijos įkūrėjas, vadovas, vyresnysis mokslo darbuotojas, 1990–1992 m. – Vytauto Didžiojo universiteto Dendroklimatochronologijos laboratorijos vadovas, vyresnysis mokslo darbuotojas.
1966 m. Maskvos K. A. Timiriazevo žemės ūkio akademijoje apgynė mokslų kandidato disertaciją „Pušies medynų prieaugio dinamika Lietuvoje ir jo prognozavimo galimybės“1. [1993/1994 m.] nostrifikuotas daktaru. 1985 m. SSRS MA Uralo mokslo centro augalų ir gyvūnų ekologijos institute apgynė daktaro disertaciją „Dendroklimatochronologinių tyrimų bioekologiniai pagrindai“2. [1993/1994 m.] nostrifikuotas habilituotu daktaru. Dirbo dendroklimatochronologijos tyrimų srityje. Publikavo dešimtis mokslinių straipsnių. Išspausdino monografiją „Dendroklimatiniai tyrimai“3. Vadovavo SSRS dendrochronologinių duomenų bankui, buvo SSRS dendroklimatologijos komisijos pirmininko pavaduotojas.
Mirė 2008 m. rugsėjo 22 d. Kaune.
Šaltiniai
* Zemlickas G. Ką sako pušų ir ąžuolų rievės. – Mokslo Lietuva, 2010 m. kovo 18 d. Nr. 6 (428): 1, 13 p.
Nuorodos
1 Битвинскас T. Динамика прироста сосновых насаждений Литовской ССР и возможности его прогноза: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. с.-х. наук. – Москва, 1966. – 15 с.
2 Битвинскас T. Биоэкологические основы дендроклиматохронологических исследований: диссертация … доктора биологических наук. – Вильнюс, 1984. – 395 с.
3 Битвинскас T. Дендроклиматические исследования. – Ленинград, 1974. – 172 с.


Question: Bistrickaitė Genovaitė

Answer:
Gimė 1938 m. rugsėjo 29 d. Naujasodžio kaime (Radviliškio r.). 1957 m. baigė Uinsko vidurinę mokyklą (Rusijoje). 1962 m. baigė Kauno medicinos institutą, įgijo provizorės specialybę.
1962 m. – Vilniaus miesto antrosios vaistinės darbuotoja, 1963–1966 m. – Lietuvos MA Botanikos instituto aspirantė. 1966–1969 m. – Sporinių augalų sektoriaus jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1969–1972 m. – Augalų mutagenezės laboratorijos jaunesnioji mokslinė bendradarbė, 1972–1975 m. – vyresnioji mokslinė bendradarbė, 1975–1983 m. – Mikroorganizmų genetikos laboratorijos vyresnioji mokslinė bendradarbė, 1983–1992 m. – Fitovirusų laboratorijos vyresnioji mokslo darbuotoja.
1967 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidatės disertaciją „Mielių alkoholdehidrogenazės konformacinių pakitimų poliarografija“1. 1968 m. suteiktas biologijos mokslų kandidatės laipsnis. [1993/1994 m.] nostrifikuota daktare.
Dirbo mikroorganizmų genetikos ir augalų virusų tyrimo srityje. Išspausdino per 40 mokslinių straipsnių.
Dalyvavo mokslinėse konferencijose buvusioje SSRS.
1975 m. suteiktas biochemijos specialybės vyresniosios mokslinės bendradarbės mokslinis vardas.
Buvo Lietuvos genetikų ir selekcininkų, Lietuvos biochemikų draugijų narė.
Nuorodos
1 Бистрицкайте Г. Полярография конформационных изменений алкогольдегидрогеназы дрожжей: Автореферат дис. на соискание учен. степени канд. биол. наук. – Вильнюс, 1966. – 23 с..